16.6.2023.
HR
Službeni list Europske unije
C 214/137 četvrtak, 19. siječnja 2023.
X. budući da je suradnja s međunarodnim partnerima ključna za zaštitu sredstava EU-a koja se troše izvan Europe i prihodovnu stranu proračuna EU-a; budući da je OLAF 2021.
godine potpisao aranžmane za administrativnu suradnju s dva međunarodna partnerska tijela, Uredom glavnog tužitelja Ukrajine i Svjetskom carinskom organizacijom (WCO); budući da je OLAF 2021. organizirao online događanja kako bi uspostavio nove operativne kontakte s istražnim tijelima u zemljama koje nisu članice EU-a i potaknuo prijavljivanje prijevara i nepravilnosti preko delegacija EU-a diljem svijeta; 1.
pozdravlja 33. godišnje izvješće o zaštiti financijskih interesa Europske unije i borbi protiv prijevara – 2021.;
2. svjestan je da je 2021. godina bila zahtjevna godina u kojoj je zbog posljedica pandemije bolesti COVID-19 bilo potrebno prilagoditi strategije kontrole i usredotočiti se na prevenciju s pomoću posebnih mjera ublažavanja i ciljanih mjera za otkrivanje nepravilnosti i prijevara; 3. podsjeća da je 19. veljače 2021. na snagu stupio Mehanizam za oporavak i otpornost, koji je glavni stup NGEU-a, a financira se zaduživanjem Komisije na tržištima kapitala, s ciljem financiranja reformi i ulaganja u državama članicama retroaktivno od početka pandemije u veljači 2020.; 4. ističe da su 2021. operacije ispunjavale uvjete za financiranje sredstvima EU-a u okviru višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2014. – 2020. (što završava 2024.), u okviru VFO-a za razdoblje 2021. – 2027. i u okviru paketa za oporavak NextGeneration EU; 5. ističe da se novim VFO-om za razdoblje 2021. – 2027., čiji su posljednji programi usvojeni 2021., zajedno s planom oporavka NextGeneration EU, EU-u osigurava 1,8 bilijuna EUR, što predstavlja dosad nezabilježenu količinu sredstava; ističe činjenicu da Parlament (u svrhu osiguravanja davanja razrješnice), OLAF, Revizorski sud, sama Komisija i, po potrebi, EPPO mogu pristupiti relevantnim podacima i provjeriti upotrebu sredstava u svrhu dopune i jačanja revizijskih mjera utvrđenih važećim propisima; 6. prima ne znanje da bi Parlament i njegov Odbor za proračunski nadzor trebali imati važnu ulogu u upravljanju Mehanizmom za oporavak i otpornost, među ostalim putem redovitih, strukturiranih dijaloga u kojima je Komisija pozvana na raspravu o provedbi Mehanizma za oporavak i otpornost, pri čemu bi Komisija morala uzeti u obzir stajališta koja iz toga proizlaze; 7. naglašava da je također potrebna i očekivana odgovarajuća razina pažnje i kontrole kako bi se zajamčilo da ta sredstva na najbolji mogući način doprinesu zajedničkim ciljevima Unije; podsjeća na povećani pritisak na tijela koja upravljaju sredstvima EU-a, povećanu količinu raspoređenih sredstava i povećane rizike povezane s njihovim upravljanjem (nakon uvođenja, u kontekstu pandemije, pojednostavljenih i hitnih postupaka, koji su podložni zlouporabi); 8. smatra da bi se povećanje transparentnosti, digitalizacija borbe protiv prijevara te kontinuirano jačanje i razvoj procjene rizika od prijevara i upravljanja rizikom od prijevara trebali odvijati usporedno s dobrom provedbom strukture EU-a za borbu protiv prijevara; 9. poziva na veće razine digitalizacije, interoperabilnosti podatkovnih sustava i usklađivanja izvješćivanja, praćenja i revizije u EU-u te u tu svrhu ponovno poziva Komisiju da uskladi definicije kako bi se dobili usporedivi podaci diljem EU-a; 10. poziva Komisiju da podnese zakonodavni prijedlog o uzajamnoj administrativnoj pomoći u područjima potrošnje europskih sredstava u kojima za sada takva praksa ne postoji; potiče Komisiju da izradi sustav razmjene informacija među nadležnim tijelima kako bi se omogućila unakrsna provjera računovodstvene evidencije u dvjema državama članicama ili u više njih kako bi se izbjegla transnacionalna prijevara u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova, u cilju jamčenja transverzalnog pristupa zaštiti financijskih interesa EU-a; 11. izražava zabrinutost zbog prilično kasnog objavljivanja godišnjeg izvješća PIF, s obzirom da je izvješće za godinu n objavljeno tek u rujnu godine n+1; shvaća da je glavni razlog za to činjenica da države članice svoje informacije šalju prilično kasno; poziva Komisiju da bude proaktivnija u traženju od država članica da ranije dostave svoje podatke kako bi se njezino godišnje izvješće moglo dovršiti ranije, što bi omogućilo ranije donošenje rezolucije Parlamenta, u idealnom slučaju tijekom godine n+1;