16.6.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 214/29 Kolmapäev, 18. jaanuar 2023
L. arvestades, et Venemaa Föderatsiooni valitsus on Vladimir Putini juhtimisel jätkanud rahvusvaheliste terroriaktide korraldamist poliitiliste vastaste ja suveräänsete riikide vastu, mis on kulmineerunud tema sissetungiga Ukrainasse ja selle okupeerimisega alates 2014. aastast;
M. arvestades, et Venemaa Föderatsiooni põhjendamatu Ukrainasse sissetungi üleilmseid tagajärgi süvendab Hiina Rahvavabariigis Wuhanist alguse saanud jätkuva ja enneolematu COVID-19 pandeemia mõju; arvestades, et täiemahulise sõja naasmine Euroopa mandrile, majanduslik ebastabiilsus ja Venemaa Föderatsiooni tahtlik energiahindade kõikumise ärakasutamine põhjustavad vahetut geopoliitilist ebakindlust Euroopa Liidu, selle kandidaatriikide ja tulevaste kandidaatriikide kodanikele ning partneritele kogu maailmas;
N. arvestades, et strateegilise autonoomia saavutamiseks on vaja, et liit saaks tegeleda kõigi ELi jaoks strateegilise tähtsusega küsimustega ilma liigselt tuginemata kolmandate riikide ja osalejate suutlikkusele, sealhulgas kõrvaldades nõrkuse, mis jätab liidu avatuks sisemise lõhe tekkimisele ja autoritaarsetele osalejatele sunnitud järeleandmiste tegemisele; arvestades, et strateegilise autonoomia saavutamine võimaldab liidul veelgi tugevdada oma välistegevust, mõjusamalt järgida ja projitseerida oma väärtuspõhiseid huve ning tugevdada oma panust kogu maailma mitmepoolsuse, konfliktide rahumeelse lahendamise ja demokraatia arengu, õigusriigi ja põhiõiguste edendamisse; arvestades, et EL ei saa end kaitsta ega olla usaldusväärne osaleja, kui ta liikmesriikide kaitsesse tegelikult ei investeeri; arvestades, et hoolimata 2014. aastast saadik kestnud Venemaa pidevast Ukraina-vastasest agressioonist on NATO juhtide otsuse, mille kohaselt tuleks kaitsekulutusteks eraldada vähemalt 2 % SKPst, täitnud vaid mõned liitlased, kes on liikmesriigid, eelkõige idapoolsed liikmesriigid; arvestades, et selle määra täitmine näitab tõelist tahet tugevdada nii Euroopa julgeolekut kui ka ELi positsiooni;
O. arvestades, et Euroopa riikide vabatahtlik ühinemine ELiga on jätkuvalt liidu kõige edukam välispoliitiline vahend; arvestades, et 23. juunil 2022 andsid Euroopa juhid Ukrainale ja Moldova Vabariigile ELi kandidaatriigi staatuse ning tunnustasid Gruusia ELiga ühinemise väljavaateid; arvestades, et Euroopa Ülemkogu andis 15. detsembril 2022 Bosniale ja Hertsegoviinale ELi kandidaatriigi staatuse ja Kosovo Vabariik esitas taotluse ELi liikmeks saamiseks;
P. arvestades, et liidu ühine välis- ja julgeolekupoliitika tugineb sellistele väärtustele nagu demokraatia, õigusriik, inimõiguste ja põhivabaduste universaalsus ning jagamatus, samuti inimväärikuse, võrdsuse ja solidaarsuse ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtete ja rahvusvahelise õiguse austamine; arvestades, et liidu väärtused, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 2, artikli 3 lõikes 5 ja artiklis 21, aitavad saavutada selle otseseid huve; arvestades, et autokraatlik surve nendele demokraatlikele väärtustele kasvab jätkuvalt, mis vähendab võimu kuritarvitamise kontrolli, suurendab inimõiguste rikkumiste esinemissagedust ja tõsidust ning piirab kodaniku­ ühiskonna, sõltumatu meedia ja demokraatlike opositsiooniliikumiste ruumi; arvestades, et Freedom House’i andmetel oli 2021. aasta 16. järjestikune aasta, mil toimus üleilmse demokraatia üldine allakäik;
Q. arvestades, et kliimamuutuste tagajärgedel on üha tõsisem mõju nii erinevatele inimelu aspektidele kui ka arenguvõimalustele ja ülemaailmsele geopoliitilisele korrale ja stabiilsusele; arvestades, et kliimamuutuste mõju tunnevad kõige tugevamalt need, kellel on kõige vähem vahendeid kliimamuutustega kohanemiseks; arvestades, et ELi välispoliitikas tuleks rohkem keskenduda mitmepoolse tegevuse edendamisele, tehes koostööd konkreetsetes kliimaga seotud küsimustes, luues strateegilisi partnerlusi ning tugevdades riiklike ja valitsusväliste osalejate, sealhulgas ülemaailmse reostuse peamiste põhjustajate vahelist koostööd ja läbikäimist;
R. arvestades, et reeglitega piiritletud rahvusvahelist korda, mis põhineb rahvusvahelisel õigusel ja mitmepoolsuse institutsioonidel, õõnestatakse ühe enam nii seest kui ka väljastpoolt; arvestades, et autokraatlikud riigid püüavad üksi tegutsedes kui ka omavahelises koostöös õõnestada mitmepoolseid organisatsioone ja agentuure ning rahvusvahelist humanitaarõigust ja inimõigustealast õigust, õõnestada selle õiguse tähendust kooptatsiooni kaudu või selle rakendamisest mööda hiilida või seda takistada, edendades samal ajal autokraatliku poliitika edasist arengut ELis ja kolmandates riikides, sealhulgas diplomaatiliste, majanduslike või sõjaliste stiimulite ja sunni ning desinformatsioo­ nikampaaniate kasutamise kaudu; arvestades, et Venemaa sissetung Ukrainasse ja selle tahtlikud sõjakuriteod on rünnak mitmepoolse reeglitel põhineva üleilmse korra põhimõtete vastu;