16.6.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 214/27 Kolmapäev, 18. jaanuar 2023
— võttes arvesse nõukogu 22. märtsi 2021. aasta otsust (ÜVJP) 2021/509, millega luuakse Euroopa rahutagamisrahastu ja tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2015/528 (3), — võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 16. detsembril 2021 vastu võetud järeldusi COVID-19, kriisiohje ja vastupanuvõime, julgeoleku ja kaitse, rände välisaspektide ja välissuhete kohta, — võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. novembri 2022. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ELi uue laienemisstrateegia kohta (4), — võttes arvesse NATO strateegilist kontseptsiooni, mille NATO riigipead ja valitsusjuhid võtsid vastu 29. juunil 2022 Madridis toimunud NATO tippkohtumisel, — võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 31. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni 1325, millega kehtestati naiste, rahu ja julgeoleku tegevuskava, — võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni 25. novembri 2020. aasta ühisteatist ELi soolise võrdõiguslikkuse kolmas tegevuskava (GAPIII) – ambitsioonikas tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamiseks ELi välistegevuses (JOIN(2020)0017), — võttes arvesse oma 14. detsembri 2022. aasta resolutsiooni kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse väljavaadete kohta Iisraeli ja Palestiina jaoks (5), — võttes arvesse 10. jaanuaril 2023. aastal Euroopa Ülemkogu eesistuja, komisjoni presidendi ja Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni peasekretäri allkirjastatud ühisdeklaratsiooni ELi ja NATO koostöö kohta, — võttes arvesse kodukorra artiklit 54, — võttes arvesse põhiseaduskomisjoni arvamust, — võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0292/2022), A. arvestades, et Venemaa Föderatsiooni provotseerimata ja põhjendamatu sõjaline agressioon Ukraina vastu Aljaksandr Lukašenka režiimi toetusel Valgevenes on toonud sõja tagasi Euroopa mandrile ning põhjustanud tõsiseid hävinguid ja kannatusi; arvestades, et Venemaa on Ukraina vastu toime pannud sõjakuritegusid; arvestades, et see kõik ohustab ja ohustab jätkuvalt Euroopa ja ülemaailmset julgeolekut; arvestades, et Venemaa on ähvardanud tuumaohuga; arvestades, et ülemaailmsed tarneahelad on negatiivselt mõjutatud ning toiduga kindlustatus paljudes maailma piirkondades on kahjustatud; arvestades, et Venemaa ebaseaduslik agressioonisõda Ukraina vastu on tekitanud majanduslikku ebakindlust, viinud energiahindade tõusuni, teravdanud kliimakriisi ning sellel on märkimisväärne potentsiaal destabiliseerida paljusid liikmesriike ja kolmandaid riike, eriti Lääne-Balkani ja idapartnerluse riike, ning on seetõttu oluliselt muutnud ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika geopoliitilist konteksti; arvestades, et agressioonisõda Ukraina vastu oli osa Putini plaanist kujundada ümber Euroopa-Atlandi julgeolekustruktuur; arvestades, et see kava on nurjatud tänu Ukraina sõjaväe kangelaslikule kaitsele; arvestades, et alates 2014. aastast ei ole EL suutnud täielikult kasutada oma ühiseid julgeoleku- ja kaitsevahendeid, et tulemuslikult toetada Ukraina võitlust Venemaa vastu, kuigi käesoleval aastal on märgata mõningaid edusamme; arvestades, et selleks, et ELi saaks pidada edukaks ja usaldusväärseks ülemaailmseks osalejaks, peab ta arendama edasi oma võimeid ja tugevdama poliitilist tahet tagada julgeolek oma lähinaabruses; B. arvestades, et idanaabrus ja Lääne-Balkani riigid vajavad konfliktide rahumeelset lahendamist, suuremat stabiilsust ja julgeolekut ning tihedamat vastastikust koostööd; arvestades, et nende piirkondade julgeolekut ohustab suuresti Venemaa sissetung Ukrainasse ja võimalus, et see agressioon levib naaberriikidesse; arvestades, et meie lähinaabruse destabiliseerimine ohustab ELi stabiilsust, rahu ja julgeolekut;
(3) (4) (5)
ELT L 102, 24.3.2021, lk 14.
Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0406.
Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0443.