C 214/24
ET
Euroopa Liidu Teataja
16.6.2023
Kolmapäev, 18. jaanuar 2023
36. rõhutab, et videomängusektor, kasutajad ja lapsevanemad ei tohiks alahinnata mängimishäiretest tulenevaid riske ja mõjusid; tuletab meelde, et teadusuuringud on näidanud, et puberteet ja teismeiga on eluperioodid, mil inimesed on sõltuvust tekitava käitumise suhtes kaitsetumad; kutsub üles jätkama koostööd videomängude kujundajate, kirjastajate, platvormide ja laiemate sidusrühmad kogukonnaga, sealhulgas riiklike ametiasutuste ja Euroopa Komisjoni vahel, et aidata vähendada mängimishäirete ohtu; soovitab käivitada rohkem teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, et tagada lapsevanemate ja noorte mängijate teadlikkus mängimishäiretega seotud riskidest, ning kutsub mänguarendajaid üles vältima manipuleerivat mängukujundust, mis võib põhjustada mängusõltuvust, isoleeritust ja küberahistamist;
37. märgib, et puuduvad kogu ELi hõlmavad eristatud andmed mängude mängimisele keskmiselt kulutatud aja, mängusiseste keskmiste kulutuste, üldise mängukogemuse ja sellest tuleneva sotsiaalpsühholoogilise mõju kohta, ning kutsub komisjoni üles neid andmeid igal aastal koguma ning esitama Euroopa Parlamendile selle kohta aruande;
38. märgib, et mängusektoril on juurdepääs suurele hulgale mõnikord tundlikele isikuandmetele; rõhutab, et ta peab tagama, et isikuandmeid töödeldakse kooskõlas isikuandmete kaitse üldmääruse, muude ELi õigusaktidega ning et käitumuslikke andmeid kasutades loodud kasutajaprofiile ei kasutata manipuleerivatel ja diskrimineerivatel eesmärkidel; kutsub pädevaid asutusi üles tagama, et asjaomast ELi ja riiklikku õigust jõustataks rangelt; rõhutab, et mängijate harjumuste analüüs andmete kogumise kaudu ei tohiks soosida meetmeid, mille eesmärk on mängijate püüdmine, vaid peaks keskenduma mängukogemuse parandamisele; julgustab arendajaid kaaluma mängude kujundamist peatükkides või sagedaste salvestamispunktidega, et hõlbustada tähelepanupauside tegemist, mille jooksul mängijad saavad ühenduse katkestada;
39. juhib tähelepanu sellele, et petturid võivad kasutada videomängude veebiplatvorme andmepüügiks; nõuab teavituskampaaniate korraldamist, et suurendada teadlikkust kaasnevatest ohtudest, eelkõige alaealiste ja noorte seas;
40. nõuab tungivalt, et videomängusektor, komisjon ja liikmesriigid töötaksid välja tegevuskava soolise tasakaalu tagamiseks veebimängude sektori arengu kõigis aspektides; lisaks kutsub tööstust üles vältima naiste objektistamisest ja hoiduma soostereotüüpide loomisest, kordamisest ja süvendamisest; rõhutab, et sellised liigagi levinud tavad loovad võrgumängudes naiste ja tüdrukute jaoks vaenuliku keskkonna;
Turvalise veebikeskkonna tagamine veebipõhiste videomängude kasutajatele
41. väljendab heameelt selliste sektori juhitavate algatuste üle nagu üleeuroopaline mänguteabe süsteem (PEGI), mida kasutatakse 38 riigis; on seisukohal, et selline klassifitseerimissüsteem võib olla eriti kasulik sisukirjelduste ja teabe andmisel mängu mängimiseks soovitatava vanuse kohta, mis aitab vanematel valida oma lastele sobivad mängud; rõhutab, et klassifitseerimissüsteem on üks osa üldisest PEGI tegevusjuhendist, mille eesmärk on ühiselt tagada mängijatele ohutu keskkond; tunneb heameelt PEGI ajakohastatud lähenemisviisi üle, millega nüüd teavitatakse tarbijaid sellest, kui mäng sisaldab tasulist, näiliselt juhuslikku sisu; rõhutab, et mängusisese tasulise sisu, sealhulgas tasulise, näiliselt juhusliku sisu olemasolu ei takista vanematel seda tüüpi sisule juurdepääsu haldamist, lubades samal ajal lapsele juurdepääsu põhimängule, kui seda peetakse eakohaseks; märgib, et mõned riigid on võtnud PEGI süsteemi üle õigusesse; kutsub komisjoni üles hindama, kuidas PEGI süsteemi rakendatakse turul ja kogu liidus kättesaadavates eri tüüpi mängudes, ning uurima võimalusi selle lisamiseks ELi õigusesse, et muuta PEGI süsteem ja selle tegevusjuhend ühtlustatud ja kohustuslikuks vanusepiirangute määramise süsteemiks, mida kohaldatakse kõigi videomängude arendajate, rakenduste poodide ja veebiplatvormide suhtes, et vältida ühtse turu killustumist ja tagada videomängusektorile õiguskindlus;
42. tunnistab PEGI süsteemi potentsiaali anda tarbijatele olulist lepingueelset teavet; arvab siiski, et sektori juhitud algatust tuleks täiendada lisameetmetega, et tagada tarbijakaitse kõrgeim tase ning lahendada mängusiseste ostude ja aardelaeka mehhanismidega seotud tarbijaõiguse probleemid;
43. ergutab sektorit, seahulgas videomängude platvorme ja kirjastajaid, sõltumatutest ekspertidest partnereid ja klassifitseerimisasutusi jätkama PEGI süsteemi käsitlevaid teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, et rohkemad vanemad teaksid selle olemasolust, ning jätkuvalt kohandama klassifitseerimissüsteemi vastavalt videomängude ja nende mängusisu arengule, et hõlbustada vanemate otsuste tegemist;