16.6.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 214/163 Neljapäev, 19. jaanuar 2023
42. rõhutab, et praegu käimasoleval kalanduskontrolli käsitleva määruse (EÜ) nr 1224/2009 läbivaatamisel tuleks arvesse võtta väikesemahulise kalapüügi eripära ja mitte koormata seda sektorit bürokraatiaga, eelkõige asukohatuvastuse ja püügiandmete elektroonilise saatmise puhul; nõuab, et loodaks kontrollisüsteem, mis on spetsiaalselt kavandatud ja kohandatud väikesemahulise rannapüügiga tegelevate laevade tegelikkusele ja mitmekesisusele, sealhulgas karpide korjamisele ja laevadeta kalapüügile, mille puhul on keskse tähtsusega proportsionaalsus ja etapiviisiline lähenemisviis;
43. on seisukohal, et laiema kestliku sinise majanduse raames toimuvaid tegevusi on oluline mitmekesistada, hõlmates kogukondade kultuuri tugevdamist, kalanduse kõrvaltoodete ja selliste toodete edendamist, millel on küll potentsiaal, kuid puudub kaubanduslik väärtus; on siiski seisukohal, et sellised tegevused ei tohiks kahjustada kalandustegevust ega kalurite ajaloolisi õigusi merel;
44. on veendunud, et mereruumi kasutamine muudes majandusliku kasutamise piirkondades ei tohiks kahjustada ajaloolisi kalapüügiõigusi; on seisukohal, et väikesemahuline kalapüük tuleks täielikult integreerida nende poliitikavald­ kondade strateegilisse planeerimisse; on veendunud, et sarnane olukord esineb maismaavetes, kus väikesemahuline kalapüük seisab silmitsi üha suurenevate konfliktidega ressursside ja magevee kasutamise pärast, konkureerides tööstusharudega, millel on negatiivne mõju kaldaäärsetele elupaikadele ja kalavarudele;
45. rõhutab, et merekaitsealade haldamisest tulenevad sotsiaal-majanduslikud ja keskkonnaalased probleemid pakuvad võimalust ühitada ühelt poolt kaitse- ja kestlikkuse eesmärgid ning teiselt poolt väikesemahulise kalapüügi sektori kaasamine merekaitsealasid ja nende ümbrust puudutavatesse majandamisotsustesse; kutsub sellega seoses komisjoni ja liikmesriike üles töötama merekaitsealade majandamiseks välja kaasavad lähenemisviisid, mis põhinevad bioloogilistel ja sotsiaal-majanduslikel andmetel, mida väljendavad, rakendavad ja vaatavad ühiselt läbi merekaitsealade praktikud, asjaomased sidusrühmad ja väikesemahulise kalapüügi sektor; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma kaasavate majandamistavade väljatöötamist, muu hulgas selleks, et leida vajaduse korral tasakaal väikesemahulise kalapüügi kestliku arengu ja vastutustundliku turismi kestliku arengu vahel;
46. juhib tähelepanu vajadusele majandusliku ja sotsiaalse kaitse järele ajavahemikel, mil kalapüüki ei toimu, ja tegevust takistavate katastroofide korral; rõhutab vajadust mehhanismide järele, mis näeksid ette palgahüvitise sellistel ajavahemikel saamata jäänud sissetuleku eest; rõhutab, et neid ajavahemikke tuleks käsitleda vanaduspensioni ja muude sotsiaalkindlustusõiguste arvestamisel tegeliku tööajana;
47. on veendunud, et kui soovime näha põlvkonnavahetust, tuleb luua atraktiivsed tingimused noortele ja naistele, mis tähendab kalapüügist saadava tulu väärtustamist, tagades samal ajal selle stabiilsuse, ning võrdse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kohaldamist, suurendades väikesemahulisele kalapüügile ette nähtud kvootide eraldamist kooskõlas teaduslike nõuannetega, tagades koolituse tingimustel, mille puhul võetakse nõuetekohaselt arvesse iga liikmesriigi kalapüügitavade, püügivahendite ja vajaduste mitmekesisust, ning tagades pardal piisavad töötingimused ja ohutuse; tuletab meelde, et EMKVFist toetatakse koolitust ja kutsealast arengut; on seisukohal, et koolitus peaks tagama tugeva praktilise osa, mille puhul võetakse arvesse koolituspaiga riikliku, piirkondliku või kohaliku konteksti konkreetset tegelikkust; on lisaks seisukohal, et seda peaks olema võimalik kombineerida teoreetilise koolitusega, saades samal ajal kasu merel viibinute või viibijate kogutud teadmistest;
48. nõuab, et kõigis liikmesriikides suurendataks kalanduse teadusuuringute jaoks vajalikke rahalisi ja tehnilisi vahendeid, et arendada kalandusele ja kalavarudele suunatud tegevust, tõhustada ja parandada andmete kogumist ning kalavarude seisundi hindamist;
49. nõuab kalandusega seotud teadus- ja arendustegevuse rahaliste ja tehniliste vahendite suurendamist ELis ja igas liikmesriigis; rõhutab eelkõige vajadust toetada selle valdkonna uurimisinstituute ja laboreid materiaalsete ja inimressurssidega, et arendada tegevusi, mis on suunatud väikesemahulise kalapüügi ja rannapüügi edendamisele ning kalavarude ammendumise eri põhjuste paremale mõistmisele ja kalavarude kaitsele; rõhutab vajadust kaasata kalurid ja kalurite ühendused teaduslikku seiresse, kaardistamisse, andmete kogumisse, majandamisse ja kontrollitegevusse, et nende teadmisi täielikult ära kasutada;