C 214/158
ET
Euroopa Liidu Teataja
16.6.2023
Neljapäev, 19. jaanuar 2023
BE.
arvestades, et naiste töö loob väikesemahulise kalapüügi sektoris lisaväärtust;
BF.
arvestades, et väikesemahulise kalapüügi sektor konkureerib üha enam teiste sinise majanduse tegevusaladega ja ka taastuvenergia huvidega, mis mõjutavad paljusid rannikul, randades või sadamates toimuvaid tegevusi ning võivad võtta üle varem peaaegu eranditult väikesemahuliseks kalapüügiks kasutatud alad, tuues kaasa ümberasustamise ning mere- ja rannikualade hõivamise;
BG.
arvestades, et paljudes arenevates rannikupiirkondades toimuva kinnisvara kallinemise tõttu läheb väikesemahuliselt tegutsevatel kaluritel rannikualadel elamine üha keerulisemaks, mis tõrjub nad töökohast kaugele ja muudab seega nende tegevuse veelgi raskemaks ja ebamugavamaks;
BH.
arvestades, et ELi edendatav suurem keskendumine kaitsele avaldab eriti mõju just väikesemahulisele kalapüügile (selle näiteks on väikesemahulise kalapüüga seotud tegevust ja liikuvust piiravate merekaitsealade ja merekaitsealade võrgustike rakendamine); arvestades, et selle poliitika kujundamisel arvestatakse harva mõjuga kõnealusele segmendile, mida süvendab asjaolu, et segmendi osalejad ei ole asjaomastesse protsessidesse piisavalt kaasatud (30);
BI.
arvestades, et kalandussektor üldiselt ja eelkõige väikesemahuline kalapüük on kalavarude majandamise poliitika ja mereruumi kasutamise poliitika määratlemisel alaesindatud;
BJ.
arvestades, et on eri liiki kalandusorganisatsioone, mille liikmesuse tase on erinev ja mis esindavad väikesemahulist kalapüüki: tootjaorganisatsioonidest kalurite liitude, laevaomanike ühenduste ja ühistuteni; arvestades, et paljud väikeses mahus tegutsevad laevaomanikud ei ole ühegi organisatsiooni liikmed; arvestades, et kalandussektori spetsialistid on esindatud kalanduse ametiühingutes; arvestades, et sektori korralduse määratlemine peaks jääma sektori enda otsustada;
BK.
arvestades, et asjakohaste andmete eristus ei ole piisav, mis eriti väikesemahulise kalapüügi puhul raskendab juurdepääsu üksikasjalikule teabele ning takistab analüüsimist, eriti ettevõtete, laevaomanike, kalandustöötajate, laevade ja püügivahendite, töötingimuste, vanuse ja sooga seotud andmete puhul;
Väikesemahulise kalapüügi tugevdamine kogu väärtusahelas, suurema kalapüügist saadava tulu edendamine ja sissetulekute mitmekesistamise võimaluste pakkumine
1. on seisukohal, et väikesemahulise kalapüügi ja rannapüügi tulevik ei sõltu mitte ainult pikaajalistest ja kestlikest meetmetest, vaid ka kohestest, sisukatest ja tulemuslikest meetmetest, mille eesmärk on suurendada kalapüügist saadavaid kasumimarginaale ka suuremate kvootide eraldamise kaudu kooskõlas teaduslike nõuannetega; peab vajalikuks suurendada sektori organisatsioonilist ja ärivõimekust ning kutseala atraktiivsust, pakkuda noortele koolitust ja sihipärast toetust ning parandada töötingimusi, eelkõige naiste kaasamiseks laevade pardale ja sektorisse üldisemalt, ning tugevdada selle positsiooni tarneahelas; kutsub seetõttu komisjoni üles looma ja rakendama EMKVFi raames ja tihedas koostöös liikmesriikidega väikesemahulise kalapüügi ja rannapüügi toetusmehhanisme, mis võimaldaksid lahendada sektori selle osa spetsiifilisi probleeme;
2.
usub, et väikesemahulise kalapüügi tuleviku tagamiseks tuleb ÜKP-s tunnustada selle eripära ning kohandada praeguseid vahendeid nii, et need vastaksid selle sektori vajadustele;
3. rõhutab vajadust väikesemahulise kalapüügi ja rannapüügi ühise, laiema ja asjakohasema määratluse järele; rõhutab, et selline määratlus peaks olema pragmaatiline, mõõdetav ja selge; rõhutab samuti, et määratlus peaks tulenema asjakohasest hindamisest ning selles tuleks võtta arvesse väikesemahulise kalapüügi segmendi muid omadusi ja kriteeriume kui laeva pikkus, et viia ELi väikesemahulise kalapüügi määratlus vastavusse segmendi tegeliku olukorraga, nagu seda on juba tehtud määratlustes, mis on lisatud teatavatesse rahvusvahelistesse konventsioonidesse, näiteks Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) kohta või Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) kohta sõlmitud konventsioonidesse;
(30)
Vt „Euroopa väikekalapüük.
Olukord, toimetulekuvõime ja juhtimine“, lk 8.