16.6.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 214/155 Neljapäev, 19. jaanuar 2023
S.
arvestades, et tuleb tagada, et ühise kalanduspoliitikaga edendatav kalavarude majandamise tsentraliseerimine oleks kooskõlas kohaliku majandamisega, mis on äärmiselt oluline sektori sotsiaal-majandusliku elujõulisuse kindlusta­ miseks;
T.
arvestades, et piirkondadeks jaotamine on üks ühise kalanduspoliitika tugisambaid ja liikmesriikide kalandussektori erinevusi arvestades on detsentraliseeritud lähenemisviis väikesemahulise rannapüügi jaoks eriti oluline;
U.
arvestades, et väikesemahulise kalapüügi segmendi otsustusprotsessi kaasamisel on keskse tähtsusega kohalik kaasmajandamine;
V.
arvestades, et ühine kalanduspoliitika ei paku seetõttu väikesemahulisele kalapüügile selget ja diferentseeritud seadusandlikku toetust, mis aitaks tagada selle sotsiaal-majandusliku elujõulisuse; arvestades, et liikmesriigid ei suuda kehtestada seda liiki kalapüügi jaoks tõhusaid meetmeid;
W.
arvestades, et paljudes Euroopa rannikupiirkondades, eriti Vahemere piirkonnas, toimub väikesemahuline kalapüük ning veeselgrootute korjamine majandusliku, sotsiaalse ja keskkondliku mõõtme kokkupuutepunktis ning annab olulise panuse sotsiaal-majanduslikku heaolusse, tööhõivesse ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisse erinevates ranniku- ja äärepoolseimates piirkondades, kus esineb sageli struktuurilisi piiranguid ja mis vajavad toetust, et kasutada ära võimalusi majanduse mitmekesistamiseks;
X.
arvestades, et kalandusest saadavat tulu ei tohiks seetõttu pidada üksnes kasumiks, sest lisaks aitab see hoida alal eluviisi, millel on paljude rannikukogukondade jaoks tohutu kultuuriline ja ajalooline väärtus, ning pakub samal ajal olulist sotsiaalset ja majanduslikku turvavõrku; arvestades, et selles mõttes on väikesemahuline kalapüük lahendus suurenevale rahvastikukaole, vananevale elanikkonnale ja kasvavale tööpuudusele, mis kõik on Euroopa riikide ja saarte enamikus rannikupiirkondades suured probleemid; arvestades, et väikesemahulise kalapüügi mõju rannikualade sotsiaalsele ja kultuuripärandile on erakordne ja mitmekesine;
Y.
arvestades, et väikesemahulisel kalapüügil võib olla oluline roll kestliku arengu eesmärkide saavutamisel, nagu on sõnaselgelt välja toodud eesmärgis 14.b; arvestades, et väikesemahuline kalapüük võib anda oma panuse ka muude kestliku arengu eesmärkide aluseks olevate poliitiliste eesmärkide täitmiseks, näiteks kestliku arengu eesmärgi nr 2 (nälja kaotamine), eriti alaeesmärgi 2.3, kestliku arengu eesmärgi nr 5 (sooline võrdõiguslikkus), eriti alaeesmärkide 5. a ja 5.b, kestliku arengu eesmärgi nr 8 (inimväärne töö ja majanduskasv), eriti alaeesmärgi 8.5 ning tervikuna eesmärgi nr 13 (kliimameetmed) täitmiseks;
Z.
arvestades, et kalurid mängivad rolli mere kaitsjatena ning kalapüük aitab valgurikka toidu pakkumise kaudu kaasa tervislikule ja tasakaalustatud toitumisele;
AA.
arvestades, et valdav osa kalalaevadel toimuvatest õnnetustest ja vahejuhtumitest on tingitud inimteguritest (62,4 %), kusjuures teine kõige levinum põhjus on süsteemi/seadmete rikked (23,2 % juhtudest); AB.
arvestades, et väikesemahulise kalapüügi puhul on paljudel juhtudel laeva pardal vaid üks kutseline kalur; AC. arvestades, et väikesemahulise kalapüügi laevastiku ohutuse ja mugavusega seotud küsimusi ei saa vaadelda eraldi püügikoormusest ja kalasaagist; arvestades, et kogumahutavuse piiramine püügivõimsuse mõõtmise kriteeriumina avaldab negatiivset mõju väikesemahulise kalapüügi laevastiku ohutusele ja mugavusele, kuna piirab soovi laevu välja vahetada või moderniseerida või olemasolevat ruumi laiendada, mis aitaks parandada meeskonna mugavust, ohutust ja lõppkokkuvõttes sektori atraktiivsust, eriti noorte ja naiste jaoks; AD. arvestades, et neid ohutusega seotud küsimusi ei saa lahendada, võtmata arvesse väikesemahulise kalapüügiga tegeleva laevastiku eripära liikmesriikides, näiteks asjaolu, et laevad võivad sattuda ohtu, kuna sektoris puudub asjakohane ohutusteave, laeval võidakse tegutseda üksinda, töötunnid on pikad ning esineb oht kalapüügivahenditesse takerduda; arvestades, et tegutsemistingimused on laevade lõikes erinevad; arvestades, et osa laevadest tegutsevad randades või sadamates, kus on sageli väga ebakindlad töötingimused; arvestades, et seda olukorda silmas pidades tuleks kaaluda laevade tõukejõu kohandamist lähtuvalt nende omadustest ja töötingimustest, ilma et suurendataks püügikoormust või -määrasid, et laevadel oleks ohutum sadamasse siseneda ja sealt lahkuda;