16.6.2023
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 214/87 Středa 18. ledna 2023
26.
vítá opětovné zahájení dialogů o lidských právech se třetími zeměmi, které vyplynulo z příznivějšího kontextu pro jednání; zastává názor, že pokud nebude v návaznosti na řadu dialogů o lidských právech vykázán žádný hmatatelný pokrok, jak k tomu došlo v řadě případů, měla by EU upravit své cíle, mimo jiné i pokud jde o širší aspekty budování dvoustranných vztahů;
Delegace EU 27. považuje za mimořádně důležité provést veškerá možná opatření za účelem zvýšení povědomí o obecných zásadách EU v oblasti lidských práv v delegacích EU a naléhavě vyzývá všechny delegace, aby zajistily náležité provádění těchto obecných zásad; v této souvislosti opakuje svou výzvu delegacím EU a jejich „kontaktním místům“ pro lidská práva ve třetích zemích, aby se více zapojovaly tím, že budou poskytovat pravidelnou podporu obráncům lidských práv, včetně ohrožených laureátů a finalistů Sacharovovy ceny, a tím, že se budou důkladně věnovat tématům a jednotlivým případům, na které bude upozorněno v usneseních Parlamentu o porušování lidských práv, demokracie a zásad právního státu; vyzývá úředníky v delegacích EU, aby upozorňovali státní orgány na případy útlaku a stíhání obránců lidských práv, demokratické opozice a aktivistů z řad občanské společnosti, a pokud dotčení jednotlivci jsou zadržováni, monitorovali jejich situaci, navštěvovali je ve věznici, účastnili se jejich soudních řízení a upozorňovali na jejich případy v dialozích o lidských právech, které EU vede s dotčenými zeměmi; 28. upozorňuje na případy, kdy mise členských států EU a delegace EU zvolily odlišné přístup k ochraně lidských práv a jejich prosazování ve třetích zemích, ačkoliv členské státy učinily v této věci společný závazek; zdůrazňuje, že velvyslanectví členských států EU, podobně jako delegace EU, by měla zastávat stále větší úlohu při prosazování a ochraně lidských práv i při podpoře občanské společnosti ve třetích zemích; vyzývá delegace EU, aby zřídily pracovní skupiny pro lidská práva, ve kterých budou zastoupeni příslušné útvary velvyslanectví členských států a delegací EU, a aby úzce spolupracovaly se zástupci mezinárodních a regionálních organizací občanské společnosti v dotčených třetích zemích;
Globální režim sankcí EU v oblasti lidských práv („Magnitského zákon EU“) 29. vítá skutečnost, že globální režim sankcí EU v oblasti lidských práv je stále častěji využíván jako základní nástroj, který posiluje úlohu EU jakožto globálního aktéra v oblasti lidských práv tím, že Radě umožňuje přijímat cílené sankce; žádá, aby omezující opatření, která již byla přijata, byla účinně, v plném rozsahu a koordinovaně uplatňována a aby byla v případě potřeby přijata dodatečná opatření; vyzývá EU, aby tento nástroj dynamičtěji využívala jako nedílnou součást své zahraniční politiky v oblasti lidských práv; požaduje důkladné, důsledné a jednotné uplatňování omezujících opatření a jejich sledování ve všech členských státech jako jednu z podmínek důvěryhodnosti a účinnosti vnější činnosti EU; vyzývá EU, aby spolupracovala s podobně smýšlejícími partnery s cílem povzbudit více zemí k přijetí sankčních režimů a koordinovat přijímání cílených omezujících opatření společně, tak aby se maximalizovala jejich účinnost na celosvětové úrovni; vítá závazek předsedkyně Komise učiněný v jejím projevu o stavu Unie z roku 2022 předložit opatření za účelem modernizace legislativního rámce EU pro boj proti korupci a začlenit korupci do globálního režimu sankcí EU v oblasti lidských práv, což je v souladu s postojem Parlamentu, s cílem účinně se zaměřit na subjekty, které po finanční a hospodářské stránce umožňují další fungování subjektů, jež porušují lidská práva; opakuje svou výzvu k zavedení hlasování kvalifikovanou většinou pro přijímání rozhodnutí v rámci Rady a uplatňování sankcí podle globálního režimu sankcí EU v oblasti lidských práv; opět vyzývá Komisi a Radu, aby při přijímání budoucích cílených sankcí usilovaly o začleňování doporučení Parlamentu uvedených v jeho usneseních i jinde; 30. vítá zařazení subjektů na seznam v roce 2021 v rámci globálního režimu sankcí EU v oblasti lidských práv; vyzývá Radu, členské státy a ESVČ, aby vypracovaly strategii pro zlepšení interakce mezi globálním režimem sankcí EU v oblasti lidských práv a zeměpisnými sankčními režimy, zejména prostřednictvím lepšího využívání globálního režimu sankcí EU v oblasti lidských práv k boji proti porušování práv, která nelze připsat konkrétnímu státu, např. v případech, kdy se žoldnéři dopouštějí porušování lidských práv na územích mimo kontrolu vlády nebo v přeshraničních případech, jako je obchodování s lidmi; 31. vyjadřuje hluboké znepokojení nad záměrnými politikami některých zemí spočívající v zatýkání, svévolném zadržování a stíhání cizinců, včetně občanů EU, na základě vykonstruovaných obvinění pro účely propagandy, využívání vězňů jako nástroje mezinárodních jednání a výměn nebo jako prostředku politického nátlaku, a tyto praktiky odsuzuje; zdůrazňuje, že zavádění této politiky do praxe představuje akt braní rukojmí ve smyslu Mezinárodní úmluvy proti braní rukojmí; vyzývá Komisi, ESVČ a členské státy, aby přijaly opatření s cílem zabránit těmto činům a aby varovaly občany EU, zejména občany s dvojím občanstvím, před rizikem zatčení při návštěvě určitých zemí; vyzývá Radu, aby zvážila uplatňování omezujících opatření v rámci globálního režimu sankcí EU v oblasti lidských práv na osoby nebo subjekty odpovědné za svévolné zatýkání nebo zadržování občanů EU jakožto „státních rukojmích“;