HU
2023.6.12.
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 205/29
Az alapeljárás felei Felperes: XL Alperes: Sąd Rejonowy w Białymstoku
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések Úgy kell-e értelmezni az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkét, amely a jogállamiság tiszteletben tartása tekintetében meghatározza az Európai Unió alapját képező értékeket, valamint az Európai Unióról szóló szerződés 19. cikke (1) bekezdésének az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkével összefüggésben értelmezett második albekezdését, amely a független és pártatlan bírósághoz való fordulás jogán alapuló hatékony jogvédelem tagállamok általi biztosítására vonatkozik, hogy a bírák függetlenségének elvével ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely a költségvetési megszorítások érdekében eltér a bírák illetményének a végrehajtó és a jogalkotói hatalom önkényes beavatkozásától független objektív kritériumok alapján történő meghatározására szolgáló mechanizmustól, amely megszorítások a bírák illetményének tartós csökkentését eredményezik, és sértik azokat az alkotmányos garanciákat, amelyek biztosítják, hogy a bírák illetménye a hivatal méltóságának és a feladataiknak megfelelő legyen, és hogy az igazságszolgáltatás feladatát független bíróságok és független bírák végezzék?
A Kúria (Magyarország) által 2023.
március 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság kontra UC (C-169/23. sz. ügy, Másdi (1)) (2023/C 205/33) Az eljárás nyelve: magyar A kérdést előterjesztő bíróság Kúria
Az alapeljárás felei Felülvizsgálati kérelmet előterjesztő fél, az elsőfokú eljárás alperese: Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság A felülvizsgálati eljárásban ellenérdekű fél, az elsőfokú eljárás felperese: UC
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések 1) Úgy kell-e értelmezni a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46 EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló az Európai Parlament és a Tanács 2016.
április 27-i 2016/679 rendelet (2) (továbbiakban: GDPR) 14. cikk (5) bekezdés c.) pontját – a GDPR 14. cikk (1) bekezdésére és a 62. preambulum bekezdésére figyelemmel –, hogy a 14. cikk (5) bekezdés c.) pont szerinti kivétel nem vonatkozik az adatkezelő saját eljárásban létrehozott adatra, csak az olyan adatra, melyet az adatkezelő kifejezetten mástól szerzett be?
2) Amennyiben a GDPR 14. cikk (5) bekezdés c) pontja az adatkezelő saját eljárásában létrehozott adatra is alkalmazandó, akkor úgy kell-e értelmezni a felügyeleti hatóságnál történő panasztételi jogot szabályozó GDPR 77. cikk (1) bekezdését, hogy a tájékoztatási kötelezettség megsértését állító természetes személy a panasztételi joga gyakorlása során annak vizsgálatát is kezdeményezheti, hogy a GDPR 14. cikk (5) bekezdés c.) pontjában említett tagállami jog az érintett jogos érdekeinek védelmét szolgáló megfelelő intézkedésekről rendelkezik-e?
3) Amennyiben a 2. kérdésre adott válasz igenlő, akkor a GDPR 14. cikk (5) bekezdés c.) pontja értelmezhető-e úgy, hogy az abban szereplő „megfelelő intézkedés” a GDPR 32. cikk szerinti adatbiztonsági intézkedések leírását (a jogszabályban) várja el a tagállami jogalkotótól?
(1) (2)
A jelen ügy neve fiktív.
Az nem egyezik az eljárásban részt vevő egyetlen fél valódi nevével sem.
HL 2016., L 119., 1. o.