ET
12.6.2023
Euroopa Liidu Teataja
C 205/29
Põhikohtuasja pooled Hageja: XL Kostja: Sąd Rejonowy w Białymstoku
Eelotsuse küsimused Kas Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, mis määratleb Euroopa Liidu alusväärtused viitega õigusriigi põhimõtete austamisele, ja ELL artikli 19 lõike 1 teist lõiku koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47, mis käsitleb liikmesriikide kohustust tagada tõhus õiguskaitse, mis omakorda põhineb õigusel pöörduda sõltumatusse ja erapooletusse kohtusse, tuleb tõlgendada nii, et kohtunike sõltumatuse põhimõttega on vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mis võimaldavad eelarvekulude vähendamise eesmärgil kalduda kõrvale objektiivsete, täidesaatva võimu ja seadusandliku võimu meelevaldsest sekkumisest sõltumatute kriteeriumide alusel kohtunike töötasu määramise mehhanismist, ja toovad kaasa kohtunike töötasu taseme püsiva vähenemise, mis rikub põhiseaduslikke tagatisi kohtunikele nende ametikoha väärikusele ja tööülesannete mahule vastava tasu maksmiseks ning õigusemõistmiseks erapooletute kohtute ja sõltumatute kohtunike poolt?
Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Kúria (Ungari) 17. märtsil 2023 – Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság versus UC (Kohtuasi C-169/23, Másdi (1)) (2023/C 205/33) Kohtumenetluse keel: ungari Eelotsusetaotluse esitanud kohus Kúria
Põhikohtuasja pooled Kassaator: Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság Vastustaja: UC
Eelotsuse küsimused 1.
Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määruse (EL) 2016/679 (2) füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (edaspidi „isikuandmete kaitse üldmäärus“) artikli 14 lõike 5 punkti c koostoimes artikli 14 lõike 1 ja põhjendusega 62 tuleb tõlgendada nii, et artikli 14 lõike 5 punktis c ette nähtud erandit ei kohaldata andmetele, mis tekivad vastutava töötleja tegevuse käigus, vaid ainult andmetele, mille vastutav töötleja on saanud selgelt mõnelt muult isikult? 2.
Juhul, kui isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 14 lõike 5 punkti c tuleb kohaldada ka andmetele, mis tekivad vastutava töötleja tegevuse käigus, siis kas õigust esitada kaebus järelevalveasutusele, mis on sätestatud isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 77 lõikes 1, tuleb tõlgendada nii, et füüsiline isik, kes väidab, et teabe esitamise kohustust ei ole täidetud, võib paluda oma kaebuse esitamise õigust kasutades, et uuritaks, kas vastavalt isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 14 lõike 5 punktile c on liikmesriigi õiguses sätestatud asjakohased meetmed andmesubjekti õigustatud huvide kaitsmiseks? 3.
Juhul, kui vastus teisele küsimusele on jaatav, siis kas isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 14 lõike 5 punktil c saab tõlgendada nii, et nimetatud sättes osutatud „asjakohased meetmed“ tähendavad, et liikmesriigi seadusandja peab isikuandmete kaitse üldmääruse artiklis 32 sätestatud töötlemise turvalisust käsitlevad sätted (õigusnormiga) üle võtma?
(1) (2)
Käesoleva kohtuasja nimi on väljamõeldud nimi.
See ei vasta ühegi menetluspoole tegelikule nimele.
ELT 2016, L 119, lk 1.