12.6.2023
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 204/11
2.1.3 Krav på säkerheter
I allmänhet finns det fördelar med att låta centrala motparter godta offentliga garantier och offentliga bankgarantier som säkerhet.
ECB är medveten om unionens insatser för att minska exceptionella likviditetspåfrestningar till följd av den senaste tidens marknadsvolatilitet som saknar motstycke.
För att undvika tvivel, och eftersom förslaget inte nämner de särskilda egenskaperna hos garantier från affärsbanker, betonar ECB att den inte stöder att garantier från affärsbanker utan säkerhet tillåts som godtagbara säkerheter på permanent basis (34).
Godtagande av garantier från affärsbanker utan säkerhet bör förbli en tillfällig regleringsåtgärd som endast är tillämplig på icke-finansiella motparter.
Möjligheten att godta garantier från affärsbanker utan säkerhet på permanent basis skulle innebära en strukturell förändring av den lagstadgade risktoleransen, som går utöver målet att hantera icke-bankers exceptionella likviditetsstress.
Dessutom varnar ECB för att tillåta centrala motparter att godta garantier från affärsbanker från alla clearingmedlemmar, inklusive finansinstitut, i motsats till enbart icke-finansiella motparter, vilket för närvarande är fallet.
Slutligen föreslår ECB att tillämpningsområdet för de tekniska tillsynsstandarderna som utarbetats av Esma utvidgas, där det fastställs på vilka villkor garantier från affärsbanker kan godtas som säkerhet, vidgas till att även omfatta offentliga garantier och offentliga bankgarantier.
Detta skulle göra det möjligt för Esma att ytterligare specificera de relevanta kraven på säkerheter vad gäller offentliga garantier och offentliga bankgarantier.
2.1.4 Rapporteringsskyldighet
ECB stöder fullt ut förslaget att ta bort undantaget från rapporteringskraven för koncerninterna transaktioner som involverar en icke-finansiell motpart (35).
När detta undantag infördes 2017 identifierade ECB flera negativa konsekvenser för både kvaliteten och användbarheten hos de uppgifter som rapporteras enligt Emir samt även för myndigheternas möjligheter att övervaka den finansiella stabiliteten inom vissa delar av finansmarknaderna (36).
Dessa konsekvenser är fortfarande relevanta.
Bristen på information om vissa koncerninterna transaktioner gjorde det till exempel svårt för ECB att utföra sina finansiella stabilitetsrelaterade uppgifter under oron på energimarknaderna 2022.
Icke-finansiella företags verksamhet utgör en mycket stor andel av marknaderna för energiderivat.
Till följd av detta utgjorde bristen på uppgifter om gruppinterna transaktioner med minst en ickefinansiell motpart en väsentlig lucka i ECB:s förmåga att övervaka detta segment av derivatmarknaderna.
Mer allmänt utgör gruppinterna transaktioner på marknaderna för råvaruderivat en väsentlig del av de totala bilaterala exponeringarna mellan marknadsaktörer, och om dessa kan identifieras skulle detta kunna visa hur viktiga vissa stora konglomerat är ur ett finansiellt stabilitetsperspektiv.
Den senaste tidens turbulens påverkade främst energiderivat, men det går inte att förutspå hur framtida kriser kommer att se ut.
I allmänhet kan avsaknaden av en fullständig marknadsbild också hindra de behöriga myndigheterna från att effektivt övervaka den snabbt föränderliga marknadsdynamiken.
I detta sammanhang är det viktigt att notera att Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2015/2365 (37) inte innehåller något liknande undantag för rapportering av koncerninterna repor, värdepappersfinansiering och marginallånetransaktioner.
Att ta bort undantaget för transaktioner inom grupper som involverar en icke-finansiell motpart från rapporteringskraven i Emir är en viktig åtgärd för att skapa en fullständig marknadsbild och uppnå överensstämmelse mellan de olika förordningarna.
(34) Se artikel 1.33 a i förslaget till förordning som ändrar artikel 46.1 i EMIR.
(35) Se artikel 1.5 a i förslaget till förordning.
(36) Se punkterna 2.2.1–2.2.3 i Europeiska centralbankens yttrande CON/2017/42 av den 11 oktober 2017 om ett förslag till Europapar­ lamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 vad gäller clearingkravet, ett tillfälligt upphävande av clearingkravet, rapporteringskraven, riskbegränsningsteknikerna för OTC-derivatkontrakt som inte clearas av en central motpart, registreringen och tillsynen av transaktionsregister samt kraven för transaktionsregister (EUT C 385, 15.11.2017, s. 10).
(37) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2365 av den 25 november 2015 om transparens i transaktioner för värdepappersfinansiering och om återanvändning samt om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (EUT L 337, 23.12.2015, s. 1).