C 204/6
SL
Uradni list Evropske unije
12.6.2023
Zaradi ohranitve prožnosti za izvedbo skupnih nadzornih dejavnosti v zvezi z ad hoc nadzorniškimi vprašanji, ki bi se lahko pojavila, bi bilo treba zagotoviti možnost razširitve skupnih nadzornih dejavnosti na področja, ki v času predhodnega letnega pregleda niso bila predvidena.
ECB v zvezi s tem pozdravlja možnost, da pristojni organi CNS iz EU v skladu z načelom „brez prisile ali prepovedi“ zaprosijo za pomoč pri nadzoru v teku (11).
Če bi se ustanovile skupne nadzorniške skupine, kakor predlaga Komisija, bi ECB podprla, da v njih sodelujejo zadevni nadzorniki klirinških članov, ker je povezava med klirinškimi člani in CNS iz EU tako pomembna, ter zadevne centralne banke izdajateljice in pregledniki, ker imajo širši sistemski pogled na upravljanje tveganj CNS.
1.2
Evropski organ za vrednostne papirje in trge
1.2.1 Vloga ESMA pri spodbujanju konvergence nadzora in zmanjševanja čezmejnih tveganj
Za dobro delujočo unijo kapitalskih trgov so potrebne tesno usklajene prakse pri nadzoru CNS iz EU.
Da se dodatno spodbudi konvergenca nadzora in dosledna uporaba uredbe EMIR za vse CNS iz EU, ECB podpira predloge za okrepitev vloge ESMA kot enega od evropskih nadzornih organov.
Natančneje, ESMA bi moral imeti glasovalno pravico v kolegijih in dajati mnenja o osnutkih nadzornih odločitev v zvezi z letnim pregledom in oceno, zahtevami po kritju in odvzemi dovoljenj.
ECB podpira tudi predlagani postopek za mnenja ESMA, namenjena pristojnemu organu CNS iz EU (12).
To je povsem skladno s horizontalnim sodelovanjem ESMA v vseh kolegijih ter posledično njegovim edinstvenim položajem in pomembno vlogo pri spodbujanju doslednega ocenjevanja skupnih vprašanj v kolegijih.
1.2.2 Čezmejno usklajevanje v kriznih razmerah
ECB se strinja, da je treba okrepiti okvir Unije za usklajevanje med ustreznimi organi ob stresnih situacijah, ki vplivajo ali bi lahko vplivale na CNS iz EU ali nasploh na trge, na katerih se izvaja centralni kliring.
To je bistveno za zgodnje odkrivanje in obravnavanje tveganj širjenja negativnih vplivov zaradi stresnih razmer pri posameznih CNS iz EU na celotno Unijo ter za doseganje ustrezno usklajenega odziva na take izredne razmere po vsej Uniji.
Konkretnejši okvir za izredne razmere bo pripomogel k razjasnitvi pričakovanj ustreznih organov in CNS glede praktičnih ukrepov, ki jih je treba sprejeti, pospešil odziv Unije na take izredne razmere in zmanjšal morebitno tveganje nasprotujočih si pristopov navedenih organov.
Zato ECB pozdravlja predlagano revizijo določb za izredne razmere (13), ki zajema specifikacijo ustreznih scenarijev izrednih razmer, uradno usklajevalno vlogo ESMA, možnost, da ESMA neposredno pridobi informacije, potrebne za tako usklajevanje, in njegovo pristojnost za izdajanje nujnih priporočil pristojnim organom, če je prizadeta več kot ena CNS iz EU ali če dogodki na ravni Unije destabilizirajo čezmejne trge, na katerih se izvaja centralni kliring.
Za ustrezno usklajen odziv na resne stresne dogodke, ki vplivajo na centralni kliring v Uniji, je potrebno učinkovito sodelovanje nadzornega odbora za CNS z drugimi ustreznimi organi.
Ustrezne centralne banke izdajateljice bi bilo zato treba vedno povabiti na seje nadzornega odbora za CNS, ki se skličejo, kadar bi lahko razvoj dogodkov na finančnih trgih negativno vplival na likvidnost trga, transmisijo denarne politike ali nemoteno delovanje plačilnih sistemov.
To bi bilo tudi skladno s pristopom iz predlagane uredbe, po katerem bi bile centralne banke izdajateljice vključene v vse razprave o CNS iz EU (glej odstavek 1.3.1 spodaj).
(11) Glej člen 1, točka 18, predlagane uredbe, s katero se v uredbo EMIR vstavlja nov člen 23b(2d).
(12) Glej člen 1, točki 12 in 17, predlagane uredbe.
(13) Glej člen 1, točka 19, predlagane uredbe.