12.6.2023
1.3.
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 204/7
Spolupráca v rámci výboru pre dohľad nad centrálnymi protistranami
1.3.1.
Zapojenie emisných centrálnych bánk
Zapojenie emisných centrálnych bánk do diskusií na úrovni Únie o centrálnych protistranách z EÚ je v súčasnosti veľmi asymetrické v porovnaní s ich úlohou vo vzťahu k centrálnym protistranám Tier 2 z tretích krajín, hoci centrálne protistrany z EÚ zodpovedajú za väčšinu zúčtovania v menách Únie a z toho vyplývajúce riziká.
V rámci Eurosystému to platí aj v oblasti mimoburzových derivátov, kde je závislosť zúčtovacích členov z Únie od centrálnych protistrán zo Spojeného kráľovstva najvýraznejšia: na centrálne protistrany z EÚ pripadá približne 60 % počiatočnej marže, ktorú zúčtovací členovia Únie poskytli centrálnym protistranám z EÚ a Spojeného kráľovstva (14).
Avšak hoci sa emisné centrálne banky môžu zúčastňovať na zasadnutiach výboru pre dohľad nad centrálnymi protistranami o širokej škále otázok týkajúcich sa centrálnych protistrán Tier 2 z tretích krajín, ich zapojenie v súvislosti s centrálnymi protistranami z EÚ je v súčasnosti obmedzené na diskusie týkajúce sa stresových testov centrálnych protistrán v rámci Únie a relevantného vývoja na trhu (15).
V tejto súvislosti ECB veľmi víta návrh pozvať emisné centrálne banky ako členov bez hlasovacieho práva na všetky diskusie výboru pre dohľad nad centrálnymi protistranami z EÚ, pokiaľ ide centrálne protistrany z EÚ (16).
To umožní centrálnym emisným bankám zúčastňovať sa napríklad aj na diskusiách o porovnávacích analýzach, pravidelnej výmene informácií o príslušných činnostiach a rozhodnutiach v oblasti dohľadu a o stanoviskách a odporúčaniach všetkých kolégií.
1.3.2 Zapojenie orgánov prudenciálneho dohľadu
Rizikový profil centrálnej protistrany môže mať vplyv na rizikový profil podnikov konajúcich ako zúčtovací členovia takejto centrálnej protistrany.
Takýmito podnikmi sú najmä úverové inštitúcie a investičné spoločnosti (17).
Výsledná expozícia sa neustále zvyšuje od celosvetovej finančnej krízy v roku 2008 a od zavedenia programu regulačnej reformy G20, ktorý stimuluje centrálne zúčtovanie.
Inštitúcie, ktoré konajú ako zúčtovací členovia, nielen vykonávajú zúčtovaciu povinnosť pre svoje vlastné obchody, ale konajú aj ako sprostredkovateľ medzi centrálnymi protistranami a inými účastníkmi trhu, pričom sú povinné tieto obchody centrálne zúčtovávať alebo sa rozhodli tieto obchody centrálne zúčtovávať.
Vzájomné prepojenie medzi inštitúciami, ktoré pôsobia ako zúčtovací členovia, a centrálnymi protistranami má preto kľúčový význam a očakáva sa, že to tak zostane aj v budúcnosti.
Vzhľadom na toto prepojenie je dôležité nielen to, aby príslušné orgány zodpovedné za dohľad nad takýmito inštitúciami boli v plnej miere a včas informované o rizikách riadených centrálnymi protistranami, ale aj to, aby boli schopné ponúknuť svoje odborné znalosti a náhľady v oblasti dohľadu.
Spoluprácu s orgánmi prudenciálneho dohľadu možno lepšie posilniť na úrovni výboru pre dohľad nad centrálnymi protistranami.
Úlohy výboru pre dohľad nad centrálnymi protistranami, najmä príprava návrhov rozhodnutí o validácii významných zmien modelov rizík alebo určenia stupňov alebo koordinácia stresového testovania poskytujú cenné poznatky o rizikových profiloch centrálnych protistrán a umožňujú komplexné pochopenie centrálnych protistrán.
Vzhľadom na uvedené prepojenia medzi inštitúciami konajúcimi ako zúčtovací členovia a centrálnymi protistranami sú takéto diskusie relevantné aj pre riziká, ktorým môžu byť tieto inštitúcie vystavené v súvislosti s ich expozíciami voči centrálnym protistranám.
Orgány prudenciálneho dohľadu nad inštitúciami s tromi najväčšími príspevkami do fondu centrálnych protistrán EÚ pre prípad zlyhania by sa preto mali zúčastňovať na zasadnutiach výboru pre dohľad nad centrálnymi protistranami ako členovia bez hlasovacieho práva.
Týmto spôsobom budú orgány dohľadu včas informované o možných rizikách ovplyvňujúcich jednotlivé inštitúcie a v prípade potreby ich budú môcť riešiť v rámci priebežného dohľadu.
Takéto členstvo by malo byť trvalé a nemalo by závisieť na ad hoc pozvánke.
(14) (15) (16) (17)
Výpočty odborníkov ECB za obdobie od decembra 2021 do augusta 2022 na základe údajov DTCC Data Warehouse.
Pozri odseky 6 a 7 stanoviska CON/2017/39.
Pozri článok 1 bod 20 písm.
a) navrhovaného nariadenia, ktorým sa mení článok 24 ods.
2 písm.
d) bod ii) nariadenia EMIR.
Pozri článok 4 body 1 a 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v.
EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).