12.6.2023
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 204/9
Okrem toho vzhľadom na novosť spoločného monitorovacieho mechanizmu ECB navrhuje poskytnúť spoločnému monitorovaciemu mechanizmu väčšiu flexibilitu, pokiaľ ide o rozsah jeho možných činností.
Na tento účel by sa malo zaviesť ustanovenie, ktoré v prípade, že sa to považuje za užitočné, umožní, aby sa dvaja alebo viacerí členovia spoločného monitorovacieho mechanizmu dohodli na použití rámca spoločného monitorovacieho mechanizmu ako základu pre vykonávanie medzisektorových analýz ďalších celoúnijných a medziodvetvových tém spoločného záujmu týkajúcich sa centrálneho zúčtovania.
1.5
Dohľad nad uznanými centrálnymi protistranami z tretích krajín ECB vo všeobecnosti podporuje zmeny, ktorými sa zavádza väčšia proporcionalita do procesu uznávania centrálnych protistrán z tretích krajín, ako aj zmeny, ktorými sa zabezpečuje, aby ESMA dostával všetky potrebné informácie od centrálnych protistrán Tier 2 z tretích krajín na účely svojich činností dohľadu.
ECB navrhuje podrobnejšie upraviť rozsah konzultácií s emisnou centrálnou bankou v súvislosti s činnosťami a postupmi v oblasti dohľadu týkajúcimi sa centrálnych protistrán Tier 2 z tretích krajín.
V súčasnosti sa tento rozsah konzultácií obmedzuje na to, či centrálna protistrana dodržiava požiadavky v piatich oblastiach, ktoré sú relevantné z pohľadu emisnej centrálnej banky: marže, kontrolné mechanizmy týkajúce sa rizika likvidity, kolaterál, vyrovnanie a dohody o interoperabilite (19).
V praxi môže byť dodržiavanie požiadaviek v týchto oblastiach centrálnymi protistranami predmetom formálnych rozhodnutí prijatých ESMA podľa určitých ustanovení (20), ako aj osobitných posúdení a postupov dohľadu ESMA a výboru pre dohľad nad centrálnymi protistranami.
Okrem toho sa oblasť maržových požiadaviek riadi niektorými ustanoveniami nariadenia EMIR (21).
Je dôležité konzultovať s emisnými centrálnymi bankami rozhodnutia týkajúce sa preskúmania modelov, stresového testovania a spätného testovania na účely potvrdenia modelov a parametrov prijatých centrálnou protistranou na výpočet jej maržových požiadaviek, príspevkov do fondu pre prípad zlyhania, požiadaviek na kolaterál a iných opatrení na kontrolu rizika podľa nariadenia EMIR (22).
ECB preto odporúča zachovať zameranie konzultácií s emisnými centrálnymi bankami na týchto päť oblastí, ale podrobnejšie uviesť typ aktov ESMA, ktoré by sa mali konzultovať s emisnými centrálnymi bankami (napr. zahrnutím posúdení v oblasti dohľadu).
Okrem toho by mal rozsah konzultácií zahŕňať všetky príslušné ustanovenia nariadenia EMIR, ktoré oprávňujú ESMA prijať rozhodnutie alebo vykonať posúdenie v rámci dohľadu v týchto oblastiach.
2.
Aktualizácia prudenciálnych požiadaviek
2.1
Zmeny požiadaviek na centrálne protistrany
2.1.1 Požiadavky na účasť a oddelenie ECB víta návrh, ktorým sa menia požiadavky na prijatie stanovené centrálnymi protistranami pre zúčtovacích členov.
Veľmi dôležité sú osobitné charakteristiky nefinančných protistrán v kontexte centrálneho zúčtovania, najmä vzhľadom na nedávne skúsenosti s veľkými výzvami na dodatočné vyrovnanie vyplývajúcimi z mimoriadne vysokej volatility trhu.
Centrálne protistrany by preto mali dôkladne posúdiť odlišný profil likvidity nefinančných protistrán pred tým, ako budú prijaté ako priami účastníci.
Centrálne protistrany by mali najmä preskúmať, či sú nefinančné protistrany schopné včas splniť potenciálne zvýšenie maržových požiadaviek alebo príspevkov do fondu pre prípad zlyhania, a to aj za stresových trhových podmienok.
Okrem toho v záujme právnej istoty by si vzájomný vzťah prijatia nefinančných protistrán za zúčtovacích členov podľa nariadenia EMIR (23) a požiadavky, aby centrálna protistrana bola oznámená ako systém podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/26/ES (24), osobitne zaslúžil podrobnejšiu úpravu.
ECB preto navrhuje, aby sa v príslušnom návrhu regulačných technických predpisov (25) upravili prvky kritérií prijatia nefinančných protistrán.
ECB okrem toho navrhuje doplniť členov ESCB do zoznamu orgánov, s ktorými by sa mal ESMA poradiť počas vypracúvania tohto návrhu regulačných technických predpisov.
(19) (20) (21) (22) (23) (24)
Pozri články 41, 44, 46, 50 a 54 nariadenia EMIR.
Pozri článok 25 ods.
2b a článok 25b ods.
1 nariadenia EMIR.
Pozri články 41 a 49 nariadenia EMIR.
Pozri článok 49 nariadenia EMIR.; pozri odsek 2.3 stanoviska CON/2017/39.
Pozri článok 17 ods.
4 nariadenia EMIR.
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/26/ES z 19. mája 1998 o konečnom zúčtovaní v platobných systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov (Ú. v. ES L 166, 11.6.1998, s. 45).
(25) Pozri článok 1 bod 29 písm.
c) navrhovaného nariadenia, ktorým sa vkladá nový odsek 7 do článku 37 nariadenia EMIR.