2023 6 12
1.3.
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 204/7
Bendradarbiavimas PSŠ priežiūros komitete
1.3.1.
Emisijos centrinių bankų dalyvavimas
Šiuo metu emisijos centriniai bankai Sąjungos lygmens diskusijose dėl ES PSŠ dalyvauja labai asimetriškai, palyginti su jų atitinkamu vaidmeniu, susijusiu su 2 lygio trečiųjų valstybių PSŠ, nors ES PSŠ tenka didžiausia tarpuskaitos Sąjungos valiutomis ir su tuo susijusios rizikos dalis.
Eurosistemoje tai pasakytina net apie ne biržos išvestinių finansinių priemonių sritį, kurioje Sąjungos tarpuskaitos narių priklausomybė nuo Jungtinės Karalystės (JK) PSŠ pasireiškia labiausia: ES PSŠ tenka apie 60 % pradinės garantinės įmokos, kurią Sąjungos tarpuskaitos nariai suteikia ES ir JK PSŠ (14).
Tačiau, nors emisijos centriniai bankai gali dalyvauti PSŠ priežiūros komiteto posėdžiuose svarstant labai įvairius klausimus, susijusius su 2 lygio trečiųjų valstybių PSŠ, jų dalyvavimas svarstant su ES PSŠ susijusius klausimus šiuo metu apsiriboja diskusijomis dėl Sąjungos mastu vykdomų PSŠ testavimų nepalankiausiomis sąlygomis ir atitinkamų rinkos pokyčių (15).
Atsižvelgdamas į tai, ECB labai palankiai vertina pasiūlymą kviesti emisijos centrinius bankus dalyvauti be balsavimo teisės visose ES PSŠ priežiūros komiteto diskusijose dėl ES PSŠ (16).
Taip emisijos centriniai bankai galės dalyvauti, pavyzdžiui, ir diskusijose dėl tarpusavio vertinimo analizių, reguliariai keistis informacija apie atitinkamą priežiūros veiklą ir sprendimus bei apie visų kolegijų nuomones ir rekomendacijas.
1.3.2.
Prudencinių priežiūros institucijų dalyvavimas
PSŠ rizikos profilis gali turėti įtakos įmonių, veikiančių kaip tos PSŠ tarpuskaitos narės, rizikos profiliui.
Tokios įmonės daugiausia yra kredito įstaigos ir investicinės įmonės (17).
Nuo 2008 m. pasaulinės finansų krizės ir G20 reglamentavimo reformos darbotvarkės, kuria skatinama centrinė tarpuskaita, įgyvendinimo ši rizika nuolat didėjo.
Įstaigos, veikiančios kaip tarpuskaitos narės, ne tik įgyvendina tarpuskaitos prievolę savo pačių sandorių atžvilgiu, bet ir veikia kaip tarpininkės tarp PSŠ ir kitų rinkos dalyvių, iš kurių reikalaujama arba kurie nusprendžia vykdyti centrinę tų sandorių tarpuskaitą.
Taigi įstaigų, veikiančių kaip tarpuskaitos narės, ir PSŠ tarpusavio sąsajos yra gyvybiškai svarbios ir greičiausiai tokios išliks ir ateityje.
Turint galvoje šias tarpusavio sąsajas, labai svarbu ne tik tai, kad už tokių įstaigų priežiūrą atsakingos kompetentingos institucijos būtų visapusiškai ir laiku informuojamos apie PSŠ valdomas rizikas, bet ir tai, kad jos galėtų pasiūlyti savo priežiūros ekspertines žinias ir įžvalgas.
Bendradarbiavimą su prudencinės priežiūros institucijomis geriau galima sustiprinti PSŠ priežiūros komiteto lygmeniu.
PSŠ priežiūros komiteto užduotys, ypač sprendimų projektų dėl reikšmingų pakeitimų, susijusių su rizikos modeliais ar lygio nustatymu, rengimas arba testavimo nepalankiausiomis sąlygomis koordinavimas, suteikia vertingų įžvalgų apie PSŠ rizikos profilius ir padeda visapusiškai suprasti PSŠ.
Be to, atsižvelgiant į pirmiau minėtas įstaigų, veikiančių kaip tarpuskaitos narės, ir PSŠ tarpusavio sąsajas, tokios diskusijos svarbios ir rizikai, kurią šios įstaigos gali patirti dėl jų pozicijų PSŠ atžvilgiu.
Todėl trijų didžiausius įnašus į ES PSŠ įsipareigojimų neįvykdymo fondą mokančių įstaigų prudencinės priežiūros institucijos turėtų dalyvauti PSŠ priežiūros komiteto posėdžiuose kaip balsavimo teisės neturinčios narės.
Tokiu būdu priežiūros institucijos bus laiku informuojamos apie galimas rizikas, darančias poveikį atskiroms įstaigoms, ir vykdydamos nuolatinę priežiūrą galės imtis dėl jos reikiamų priemonių.
Tai turėtų būti pastovi narystė, ne dalyvavimas ad hoc kvietimu.
(14) ECB ekspertų 2021 m. gruodžio mėn. – 2022 m. rugpjūčio mėn. laikotarpio skaičiavimai, remiantis DTCC Data Warehouse duomenimis.
(15) Žr. nuomonės CON/2017/39 6 ir 7 dalis.
(16) Žr. siūlomo reglamento 1 straipsnio 20 punkto a papunktį, kuriuo keičiamas ERIR 24a straipsnio 2 dalies d punkto ii papunktis.
(17) Žr.
2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 dėl riziką ribojančių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1), 4 straipsnio 1 ir 2 punktus.