2023.6.12.
1.3
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 204/7
A központi szerződő felekkel foglalkozó felügyeleti bizottságon belüli együttműködés
1.3.1 A kibocsátó központi bankok részvétele Jelenleg a kibocsátó központi bankoknak az uniós központi szerződő felekkel kapcsolatos uniós szintű megbeszéléseken való részvétele igen aszimmetrikus a harmadik országbeli 2. szintű központi szerződő felek tekintetében betöltött szerepükhöz képest, még ha az uniós központi szerződő felek teszik is ki az uniós pénznemekben történő elszámolás nagy részét és az ebből eredő kockázati következményeket.
Az eurorendszeren belül ez még a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek területén is érvényes, ahol az uniós klíringtagok egyesült királyságbeli központi szerződő felektől való függése a legerősebb: az uniós központi szerződő felek teszik ki az uniós klíringtagok által az uniós és egyesült királyságbeli központi szerződő feleknek nyújtott alapbiztosíték mintegy 60 %-át (14).
Míg azonban a kibocsátó központi bankok a harmadik országbeli 2. szintű központi szerződő felekkel kapcsolatos kérdések széles körét illetően részt vehetnek a központi szerződő felekkel foglalkozó felügyeleti bizottság ülésein, az uniós központi szerződő felek tekintetében fennálló részvételük jelenleg a központi szerződő felekre vonatkozó uniós szintű stressztesztekkel és a releváns piaci fejleményekkel kapcsolatos megbeszélésekre korlátozódik (15).
Ennek fényében az EKB határozottan üdvözli azt a javaslatot, hogy a kibocsátó központi bankokat szavazati joggal nem rendelkező tagként meghívják a központi szerződő felekkel foglalkozó uniós felügyeleti bizottság uniós központi szerződő felekkel kapcsolatos valamennyi megbeszélésére (16).
Ez lehetővé fogja tenni a kibocsátó központi bankok számára, hogy részt vegyenek például a szakértői értékelések elemzéseinek megvitatásában, a vonatkozó felügyeleti tevékenységekkel és döntésekkel, valamint valamennyi kollégiumi véleménnyel és ajánlással kapcsolatos rendszeres információmegosztásban.
1.3.2 A prudenciális felügyeleti hatóságok bevonása A központi szerződő fél kockázati profilja hatással lehet az adott központi szerződő fél klíringtagjaként eljáró vállalkozások kockázati profiljára.
Ezek a vállalkozások főként hitelintézetek és befektetési vállalkozások (17).
Az ebből eredő kitettség a 2008-as globális pénzügyi válság és a G20-ak központi elszámolás ösztönzésére irányuló szabályozási reformprogramjának végrehajtása óta folyamatosan növekszik.
A klíringtagként eljáró intézmények nemcsak a saját ügyleteik tekintetében hajtják végre az elszámolási kötelezettséget, hanem közvetítőként is eljárnak a központi szerződő felek és más piaci szereplők között, akiknek központilag kell elszámolniuk ezeket az ügyleteket vagy úgy döntenek, hogy központilag számolják el azokat.
Ezért létfontosságú a klíringtagként eljáró intézmények és a központi szerződő felek közötti kapcsolat, és ez várhatóan a jövőben is így marad.
Ezt a kapcsolatot figyelembevéve nemcsak az alapvető fontosságú, hogy az ilyen intézmények felügyeletéért felelős illetékes hatóságok teljeskörűen és megfelelő időben tájékoztatást kapjanak a központi szerződő felek által kezelt kockázatokról, hanem az is, hogy lehetőségük legyen felajánlani felügyeleti szakértelmüket és perspektívájukat.
A központi szerződő felekkel foglalkozó felügyeleti bizottság szintjén jobban meg lehetne erősíteni a prudenciális felügyeleti hatóságokkal folytatott együttműködést.
A központi szerződő felekkel foglalkozó felügyeleti bizottság feladatai, különösen a kockázati modellek jelentős változásainak jóváhagyására vagy a besorolásra vonatkozó határozattervezetek előkészítése vagy a stressztesztek koordinálása értékes információkkal szolgálnak a központi szerződő felek kockázati profiljáról, és lehetővé teszik a központi szerződő felek átfogó megértését.
A klíringtagként eljáró intézmények és a központi szerződő felek közötti fent említett kapcsolatokra tekintettel ezek a megbeszélések azon kockázatok szempontjából is relevánsak, amelyeket ezek az intézmények a központi szerződő felekkel szembeni kitettségük miatt viselhetnek.
Így az uniós központi szerződő felek garanciaalapjához való három legnagyobb hozzájárulással rendelkező intézmény prudenciális felügyeleti hatóságainak szavazati joggal nem rendelkező tagként részt kell venniük a központi szerződő felekkel foglalkozó felügyeleti bizottság ülésein.
Ily módon a felügyeleti hatóságok időben tájékoztatást kapnak az egyes intézményeket érintő lehetséges kockázatokról, és szükség esetén képesek lesznek ezeket a folyamatos felügyelet keretében kezelni.
Az ilyen tagságot állandóvá kell tenni, és nem eseti meghíváshoz kötni.
(14) Az EKB szakértőinek számításai a 2021. december és 2022.
augusztus közötti időszakra vonatkozóan, a DTCC adattár adatai alapján.
(15) Lásd a CON/2017/39 vélemény 6. és 7. bekezdését.
(16) Lásd a javasolt rendelet 1. cikke 20. pontjának a) alpontját, amely módosítja az EMIR 24a.
cikke (2) bekezdése d) pontjának ii. alpontját.
(17) Lásd a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.)
4. cikke (1) bekezdésének 1. és 2. pontját.