C 204/6
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.6.12.
Annak érdekében, hogy az esetlegesen felmerülő ad hoc felügyeleti aggályok tekintetében megőrizhető legyen a rugalmasság a potenciális közös felügyeleti tevékenységeket illetően, lehetővé kell tenni a közös felügyeleti tevékenységeknek az előző éves felülvizsgálat idején nem előirányzott területekre történő kiterjesztését.
Ebben az összefüggésben az EKB üdvözli annak lehetőségét, hogy az uniós központi szerződő felek illetékes hatóságai – a „nincs kényszer – nincs tilalom” elvével összhangban – segítséget kérhessenek a folyamatban lévő felügyeleti munkával kapcsolatban (11).
Amennyiben a Bizottság javaslatának megfelelően közös felügyeleti csoportok kerülnek létrehozásra, az EKB támogatná a klíringtagok érintett felügyeleti hatóságainak a közös felügyeleti csoportokban való részvételét, tekintettel a klíringtagok és az uniós központi szerződő felek közötti kapcsolat fontosságára, valamint az érintett kibocsátó központi bankok és felvigyázók részvételét, tekintettel a központi szerződő felek kockázatkezelésére való tágabb rendszerszintű perspektívájukra.
1.2
Európai Értékpapírpiaci Hatóság
1.2.1 Az ESMA szerepe a felügyeleti konvergencia és a határokon átnyúló kockázatcsökkentés előmozdításában A jól működő tőkepiaci unióhoz szorosan összehangolt gyakorlatokra van szükség az uniós központi szerződő felek felügyelete terén.
A felügyeleti konvergencia és az EMIR uniós központi szerződő felek körében történő következetes alkalmazásának további előmozdítása érdekében az EKB támogatja az ESMA mint az európai felügyeleti hatóságok egyike szerepének megerősítésére irányuló javaslatokat.
Közelebbről, az ESMA-nak szavazati joggal kell rendelkeznie a kollégiumokban, és véleményt kell nyilvánítania az éves felülvizsgálattal és értékeléssel, a biztosítéki követelményekkel és az engedély visszavonásával kapcsolatos felügyeleti határozatok tervezeteiről.
Az EKB támogatja az uniós központi szerződő fél illetékes hatóságához címzett ESMA-vélemények javasolt folyamatát is (12).
Ez teljes mértékben összhangban áll az ESMA valamennyi kollégiumban való horizontális részvételével, valamint az ESMA ebből eredő, a közös kérdések kollégiumok közötti következetes értékelésének előmozdítására való egyedülálló képességével és abban játszott fontos szerepével.
1.2.2 Határokon átnyúló koordináció válsághelyzetekben Az EKB egyetért azzal, hogy erősíteni kell az érintett hatóságok között olyan stresszhelyzetek esetén történő koordináció uniós keretét, amelyek érintik vagy érinthetik az uniós központi szerződő feleket, vagy általánosabban a központilag elszámolt piacokat.
Ez alapvető fontosságú egyrészt az egyes uniós központi szerződő feleknél felmerülő stresszhelyzetekből eredő, az Unió egészét érintő átterjedési kockázatok korai szakaszban történő azonosítása és kezelése, másrészt az ilyen uniós szintű vészhelyzetekre való jól összehangolt és az egész Unióra kiterjedő reagálás érdekében.
A vészhelyzetekre vonatkozó konkrétabb keret elő fogja segíteni az érintett hatóságok és a központi szerződő felek követendő gyakorlati lépésekkel kapcsolatos elvárásainak tisztázását, az Unió ilyen vészhelyzetekre való reagálásának felgyorsítását, és e hatóságok egymásnak ellentmondó megközelítései potenciális kockázatának csökkentését.
Az EKB ezért üdvözli a vészhelyzetekre vonatkozó rendelkezések javasolt felülvizsgálatát (13), ideértve a vonatkozó veszélyhelyzeti forgatókönyvek meghatározását, az ESMA formális koordináló szerepét, az ESMA arra való lehetőségét, hogy közvetlenül beszerezze az e koordináló szerephez szükséges információkat, valamint azon hatáskörét, hogy vészhelyzeti ajánlásokat adjon ki az illetékes hatóságok részére olyan helyzetekben, amikor a vészhelyzet egynél több uniós központi szerződő felet érintene, vagy amikor az egész Unióra kiterjedő események destabilizálják a határokon átnyúló központilag elszámolt piacokat.
Az Unión belüli központi elszámolást befolyásoló súlyos stresszhelyzetekre való jól összehangolt reagálás megköveteli a központi szerződő felekkel foglalkozó felügyeleti bizottság és más érintett hatóságok közötti hatékony együttműködést.
Az érintett kibocsátó központi bankokat ezért mindig meg kell hívni a központi szerződő felekkel foglalkozó felügyeleti bizottság azon üléseire, amelyeket akkor hívnak össze, ha a pénzügyi piacok fejleményei kedvezőtlen hatást gyakorolhatnak a piaci likviditásra, a monetáris transzmisszióra vagy a fizetési rendszerek zavartalan működésére.
Ez biztosítaná a javasolt rendelet azon megközelítésével való összhangot is, amely szerint a kibocsátó központi bankokat bevonnák az uniós központi szerződő felekkel kapcsolatos valamennyi megbeszélésbe (lásd az alábbi 1.3.1. bekezdést).
(11) Lásd a javasolt rendelet 1. cikkének 18. pontját, amely új 23b. cikk (2) bekezdés d) ponttal egészíti ki az EMIR-t.
(12) Lásd a javasolt rendelet 1. cikkének 12. és 17. pontját.
(13) Lásd a javasolt rendelet 1. cikkének 19. pontját.