C 204/4
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.6.12.
Az eurorendszer mint kibocsátó központi bank szempontjából döntő fontosságúak az uniós központi elszámolás biztonságát és hatékonyságát biztosító megbízható megoldások.
A jelentős euróban denominált üzleti tevékenységgel rendelkező valamely központi szerződő félnél bekövetkező zavarok negatív hatással lehetnek az euroövezeti hitelintézetek likviditási pozíciójára és a fizetési rendszerek zavartalan működésére, ami kockázatot jelenthet a hatékony monetáris transzmisszióra, és végső soron az eurorendszer árstabilitás fenntartására irányuló elsődleges célkitűzésének elérésére nézve (3).
Egy erős uniós központi klíringrendszer az egységes felügyeleti mechanizmus (SSM) szempontjából is fontos az SSM keretében felügyelt hitelintézetek uniós központi szerződő felekkel szembeni kitettségeinek mérete miatt.
Különös észrevételek
1.
A hatóságok közötti együttműködés erősítése Az EKB támogatja a hatóságok közötti uniós szintű együttműködés javasolt megerősítését és az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) által a felügyeleti konvergencia – különösen a felügyeleti kérdésekkel kapcsolatos szavazás és véleményezés, valamint a válsághelyzetekben történő koordináció révén történő – előmozdítása terén betöltött, kibővített szerepet.
Az EKB úgy véli, hogy ez a helyes irányba tett lépés, amely megerősíti a központi elszámolás felügyeletét uniós szinten, figyelembe véve az Unión belüli elszámolási kapacitás növekedését és a kapcsolódó, határokon átnyúló dimenzióval rendelkező kockázatokat.
Az uniós központi szerződő felek jelentősége és összetettsége – amely az aktívszámla-vezetési követelmény végrehajtásával várhatóan nőni fog –, valamint a központi szerződő feleknek a jelentős hitelintézetekkel mint klíringtagjaikkal való összekapcsoltsága erősebb uniós szintű felügyeletet tesz szükségessé, valamint szükségessé teszi a rendszerszintű kockázat több tagállamra történő potenciális továbbgyűrűzésének kezelését.
1.1
Kollégiumok
1.1.1 A kollégium folyamatos részvétele: vélemények és éves felülvizsgálati folyamat A 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) (a továbbiakban: EMIR) alapján létrehozott, kollégiumokra vonatkozó keret hatékony eszköznek bizonyult a központi elszámolás azon sajátos kihívásainak kezelésére, amelyek a központi szerződő felek tekintetében fennálló, határokon és ágazatokon átnyúló jelentős kockázati következményekből erednek.
A kollégiumok lehetővé teszik a különböző joghatóságok különböző feladatokkal megbízott hatóságai számára, hogy információkat cseréljenek, inputtal szolgáljanak, és aggályokat fogalmazzanak meg az uniós központi szerződő felek kockázatkezelési megközelítéseivel és szolgáltatásainak körével kapcsolatban.
Jelenleg a kollégiumok véleményeket adnak ki többek között a központi szerződő felek engedélyezéséről, a központi szerződő felek tevékenységeinek és szolgáltatásainak bővítéséről, valamint a modellek jelentős változásairól.
A központi szerződő feleknek a változó piaci fejleményekre és kockázatokra adott kockázatkezelési válaszait azonban jelenleg nem vizsgálják formális kollégiumi eljárások keretében, kivéve, ha az ilyen központi szerződő felek intézkedései a tevékenységeket vagy a kockázati modelleket érintő jelentős válaszokat vonnak maguk után.
A kollégiumok folyamatos részvételének erősítése érdekében az EKB teljes mértékben támogatja a Bizottság azon javaslatát, hogy a központi szerződő felek illetékes hatóságai legalább évente nyújtsanak be a kollégiumnak egy átfogó jelentést, amelyben felülvizsgálják a központi szerződő fél EMIR rendelkezéseinek való megfelelését, és értékelik a kockázatokat, amelyeknek a központi szerződő fél ki van téve (5).
Az EKB üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy a kollégiumnak további véleményeket kelljen kiadnia a legfontosabb felügyeleti határozatokról, például a központi szerződő fél felülvizsgálatáról és értékeléséről szóló jelentések, a biztosítéki követelmények és az engedélyek esetleges visszavonása tekintetében (6).
(3) Lásd az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról szóló 1095/2010/EU rendeletnek és a 648/2012/EU rendeletnek a központi szerződő felek engedélyezésére vonatkozó eljárások és az érintett hatóságok, valamint a harmadik országbeli központi szerződő felek elismerésére vonatkozó követelmények tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2017. október 4-i CON/2017/39 európai központi banki vélemény (HL C 385., 2017.11.15., 3. o.) általános észrevételeit.
Az EKB valamennyi véleménye elérhető az EUR-Lexen.
(4) Az Európai Parlament és a Tanács 648/2012/EU rendelete (2012. július 4.) a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról (HL L 201., 2012.7.27., 1. o.).
(5) Lásd a javasolt rendelet 1. cikke 16. pontjának b) alpontját.
(6) Lásd a javasolt rendelet 1. cikkének 12. pontját, amely új 17b. cikk (1) bekezdés b) ponttal egészíti ki az EMIR-t.