C 204/12
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.6.12.
2.1.5 A likviditási igények becslése Az EKB fontosnak tartja, hogy a központi szerződő felek napi szinten figyelemmel kísérjék a legfontosabb uniós pénznemekkel szembeni kitettségeiket a likviditási kockázatok jobb kezelése, valamint az illetékes hatóságaik számára az érintett uniós pénznemenkénti megfelelő adatszolgáltatás érdekében.
A javasolt rendeletnek ezt tükröznie kell annak biztosítása érdekében, hogy a legnagyobb fizetési kötelezettségeket valamennyi pénznemre vonatkozóan összesítve, valamint az elszámolt pénzügyi eszközök legfontosabb uniós pénznemeinek mindegyikére külön-külön értékeljék.
2.2
A hitelintézetek prudenciális felügyeletére gyakorolt hatás
2.2.1 A csoporton belüli ügyletekre vonatkozó mentességek A javasolt rendelet a jelenleg alkalmazandó keretet érintő változtatásokat vezet be, amely keret mentesíti a csoporton belüli ügyleteket az elszámolási és biztosítéki követelmények (38), valamint a hitelértékelési korrekciós kockázathoz kapcsolódó tőkekövetelmények alól (39).
A javasolt módosítások magukban foglalják a harmadik országok egyenértékűsége értékelésének keretét, amely e mentességek előfeltétele.
Az EMIR esetében a javaslat szerint a jelenlegi egyenértékűség-értékelési keretet egy egyszerűsített keret váltaná fel.
A mentességeket olyan feltételekhez kell kötni, amelyek biztosítják, hogy az intézmények biztonsága és megbízhatósága, valamint tágabb értelemben a pénzügyi rendszer stabilitása ne kerüljön veszélybe.
Ebben az összefüggésben az EKB több észrevételt kíván tenni.
Először is, a csoporton belüli ügyleteknek az elszámolási és biztosítéki követelmények alóli mentesítése céljára nem elegendő az érintett harmadik ország keretrendszerének előzetes értékelését a pénzmosás és a terrorizmusfinan­ szírozás elleni küzdelemmel kapcsolatos szempontokra korlátozni.
Az EKB szilárd meggyőződése, hogy több más szempontot – nevezetesen a harmadik ország szabályozási és felügyeleti keretrendszerének az EMIR tágabb hatályával való egyenértékűségét – is értékelni kell, mielőtt az intézmények számára mentességeket biztosítanának.
Az értékelésnek ki kell terjednie a tőzsdén kívüli ügyletekre vonatkozó kockázatcsökkentési technikákkal kapcsolatos kulcsfontosságú követelményekre, amelyeket az EMIR szerinti jelenlegi keret már előír (40), azonban nem korlátozódhat ezekre.
Az EKB az egyenértékűség átfogóbb értékelését támogatja, mivel az biztosítékot nyújt arra vonatkozóan, hogy a harmadik országokban található szerződő felekre megbízható szabályozási és felügyeleti keretrendszer vonatkozik, és az uniós szerződő felek nem vállalnak indokolatlan kockázatot azzal, hogy ilyen szerződő felekkel kötnek ügyleteket.
A javasolt rendelet szerint a Bizottság elvégezheti a harmadik ország keretének átfogóbb értékelését, amely magában foglalhatja a fent említett szempontokat is.
Ez az értékelés azonban nem alapulhat mérlegelésen.
Ehelyett ezt az értékelést előzetesen el kellene végezni és le kellene zárni, mielőtt az uniós szerződő felek kihasználhatnák a fent említett mentességeket.
Ellenkező esetben az uniós szerződő felek jelentős kockázatot viselnek azáltal, hogy nagy mennyiségű csoporton belüli ügyletet kötnek vagy tartanak fenn olyan szerződő felekkel, amelyekre esetleg nem vonatkoznak megfelelő szabályozási követelmények és/vagy megfelelő felügyelet.
Következésképpen az EKB szerint a javasolt egyszerűsített keret helyett a jelenleg alkalmazandó egyenértékűségi keretet kell fenntartani.
Másodszor, a javaslat közvetlen hatást gyakorol az 575/2013/EU rendeletben meghatározott, a hitelértékelési korrekciós kockázathoz kapcsolódó tőkekövetelmények alkalmazására.
A hitelértékelési korrekció annak a veszteségnek a kockázata, amelyet a származtatott ügylet hitelkockázati felárában bekövetkező, az ügylet szerződő fele hitelminőségének megváltozása miatti változások okoznak.
Ez a korrekció akkor merül fel, amikor az uniós szerződő fél származtatott ügyletet köt egy másik szerződő féllel, beleértve az ugyanazon csoporton belüli szerződő felet is.
Az uniós szerződő felek ilyen csoporton belüli kockázati kitettségének egyik leggyakoribb oka a back-to-back könyvelési gyakorlatok támogatása.
Az EKB korábban (41) kiemelte, hogy prudenciális kockázatok adódhatnak a nemzetközi csoportokon belüli bizonyos könyvelési gyakorlatokból, különösen a back-to-back könyvelési gyakorlatokból.
Függetlenül attól, hogy a hitelértékelési korrekciós kockázatot eredményező csoporton belüli ügylet back-to-back könyvelési gyakorlatot támogat-e vagy sem, az ebből eredő hitelértékelési korrekciós kockázat negatívan befolyásolja az uniós szerződő fél kockázati profilját.
Ezért az uniós szerződő feleknek az ilyen kockázatok megfelelő kezeléséhez megfelelő helyi megoldásokkal és alkalmazottakkal kell rendelkezniük, valamint az azok fedezetére szolgáló szavatolótőkével kell rendelkezniük, kivéve, ha az 575/2013/EU rendelet szerinti vonatkozó mentesség (42) alkalmazandó.
Ez a mentesség csak akkor állhat az uniós szerződő felek rendelkezésére, ha a másik szerződő fél székhelye szerinti harmadik ország egyenértékűségi értékelése kiterjed az adott harmadik ország szabályainak valamennyi releváns prudenciális szempontjára, és kifejezetten átfogó módon kezeli a (38) (39) (40) (41)
Lásd az EMIR 4.
és 11. cikkét.
Lásd a 575/2013/EU rendelet 382. cikkének (4) bekezdését.
Lásd az EMIR 11. cikkét.
Lásd: „Supervisory expectations on booking models”, EKB, 2018.
augusztus, elérhető az EKB bankfelügyeleti honlapján: www. bankingsupervision.europa.eu.
(42) Lásd az 575/2013/EU rendelet 382. cikke (4) bekezdésének b) pontját.