2023.6.12.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 204/11
2.1.3 Biztosítékeszközökre vonatkozó követelmények
Általában véve érdemes lehetővé tenni a központi szerződő felek számára, hogy biztosítékeszközként állami garanciákat és állami bankgaranciákat fogadjanak el.
Az EKB elismeri az Unió azon szabályozási erőfeszítéseit, amelyek az elmúlt időszak példátlan piaci volatilitásából eredő rendkívüli likviditási stressz enyhítésére irányulnak.
A kétségek elkerülése érdekében azonban, és mivel a javaslat nem foglalkozik a kereskedelmi banki garanciák sajátosságaival, az EKB hangsúlyozza, hogy nem támogatja annak lehetővé tételét, hogy a fedezetlen kereskedelmi banki garanciák állandó jelleggel elfogadható biztosítékeszközöknek minősüljenek (34).
A fedezetlen kereskedelmi banki garanciák elfogadásának átmeneti szabályozási intézkedésnek kell maradnia, amely csak a nem pénzügyi szerződő felekre alkalmazandó.
A fedezetlen kereskedelmi banki garanciák tartós elfogadásának lehetősége a szabályozói kockázati tolerancia strukturális eltolódását jelentené, amely túlmutatna a banktól eltérő egyéb pénzügyi intézmények rendkívüli likviditási nehézségeinek kezelésére irányuló célkitűzésen.
Emellett az EKB óva int annak lehetővé tételétől, hogy a központi szerződő felek valamennyi klíringtagtól – a pénzügyi intézményeket is beleértve – kereskedelmi banki garanciákat fogadhassanak el, azzal szemben, hogy csak a nem pénzügyi szerződő felektől fogadhassák el azokat, amint az jelenleg a helyzet.
Végezetül az EKB azt javasolja, hogy az ESMA által kidolgozott, a kereskedelmi banki garanciák fedezetként való elfogadhatóságára vonatkozó feltételeket meghatározó szabályozástechnikai standardok hatályát terjesszék ki az állami garanciákra és az állami bankgaranciákra is.
Ez lehetővé tenné az ESMA számára, hogy az állami garanciák és az állami bankgaranciák tekintetében tovább pontosítsa a biztosítékeszközökre vonatkozó releváns követelményeket.
2.1.4 Adatszolgáltatási kötelezettség
Az EKB határozottan támogatja azt a javaslatot, hogy a nem pénzügyi szerződő felet érintő csoporton belüli ügyletek esetében szüntessék meg az adatszolgáltatási követelmények alóli mentességet (35).
E mentesség 2017. évi bevezetésével összefüggésben az EKB több negatív következményt azonosított mind az EMIR keretében szolgáltatott adatok minőségére és hasznosságára, mind pedig a hatóságok arra való képességére nézve, hogy a pénzügyi piacok bizonyos területein figyelemmel kísérjék a pénzügyi stabilitást (36).
Ezek a következmények továbbra is relevánsak.
Például a csoporton belüli bizonyos ügyletekre vonatkozó információk hiánya a 2022.
évi energiapiaci zavarok idején hátráltatta az EKB-t a pénzügyi stabilitással kapcsolatos feladatainak ellátásában.
A nem pénzügyi vállalatok tevékenysége a származtatott energiatermékek piacainak igen nagy részét teszi ki.
Ennek következtében a legalább egy nem pénzügyi szerződő féllel kötött csoporton belüli ügyletekre vonatkozó adatok hiánya jelentős hiányosságot jelentett az EKB arra való képességében, hogy figyelemmel kísérje a származtatott termékek piacainak e szegmensét.
Általánosabban, az árualapú származtatott termékek piacain a csoporton belüli ügyletek a piaci szereplők közötti összes kétoldalú kitettség jelentős részét teszik ki, és azonosításuk rávilágíthat néhány nagy konglomerátum pénzügyi stabilitás szempontjából fennálló jelentőségére.
Míg a közelmúltbeli zavar elsősorban az energiával kapcsolatos árualapú származtatott termékeket érintette, a jövőbeli válságok jellege nem jelezhető előre.
Általában véve a piacról alkotott teljes kép hiánya akadályozhatja a gyorsan változó piaci dinamika illetékes hatóságok általi hatékony figyelemmel kísérését is.
Ezzel összefüggésben fontos megjegyezni, hogy az (EU) 2015/2365 európai parlamenti és tanácsi rendelet (37) nem tartalmaz hasonló mentességet a csoporton belüli repoügyletek, értékpapírfinanszírozási és értékpapírügylethez kapcsolódó hitelek adatszolgáltatása tekintetében.
A nem pénzügyi szerződő felet érintő csoporton belüli ügyleteknek az EMIR adatszolgáltatási követelményei alóli mentességének megszüntetése fontos intézkedés a piacról alkotott teljes kép kialakítása és a vonatkozó rendeletek közötti összhang megteremtése szempontjából.
(34) Lásd a javasolt rendelet 1. cikke 33. pontjának a) alpontját.
amely módosítja az EMIR 46. cikkének (1) bekezdését.
(35) Lásd a javasolt rendelet 1. cikke 5. pontjának a) alpontját.
(36) Lásd a 648/2012/EU rendeletnek az elszámolási kötelezettség, az elszámolási kötelezettség felfüggesztése, a jelentéstételi kötelezettségek, a nem központi szerződő fél által elszámolt, tőzsdén kívüli származtatott ügyletekre vonatkozó kockázatcsökkentési technikák, a kereskedési adattárak nyilvántartásba vétele és felügyelete, valamint a kereskedési adattárakkal szembeni követelmények tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2017. október 11-i CON/2017/42 európai központi banki vélemény (HL C 385., 2017.11.15., 10. o.)
2.2.1–2.2.3. bekezdését.
(37) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/2365 rendelete (2015. november 25.) az értékpapír-finanszírozási ügyletek és az újrafelhasználás átláthatóságáról, valamint a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 337., 2015.12.23., 1. o.).