2023.6.12.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 204/9
Ezenkívül a közös nyomonkövetési mechanizmus újszerű jellegére tekintettel az EKB azt javasolja, hogy biztosítsanak nagyobb rugalmasságot a közös nyomonkövetési mechanizmus számára a lehetséges munkájának hatókörét illetően.
E célból olyan rendelkezést kell beiktatni, amely – amennyiben ezt hasznosnak ítélik – lehetővé teszi, hogy a közös nyomonkövetési mechanizmus két vagy több tagja megállapodjon abban, hogy a mechanizmus keretét használja alapul a központi elszámolással kapcsolatos további, uniós szintű és ágazatközi közös érdekű témákra vonatkozó ágazatközi elemzések elvégzéséhez.
1.5
Az elismert harmadik országbeli központi szerződő felek felügyelete Az EKB általánosságban támogatja azokat a módosításokat, amelyek nagyobb arányosságot vezetnek be a harmadik országbeli központi szerződő felek elismerési eljárásába, valamint azokat a módosításokat, amelyek biztosítják, hogy az ESMA a harmadik országbeli 2. szintű központi szerződő felektől a felügyeleti tevékenységeihez szükséges valamennyi információt megkapja.
Az EKB javasolja a 2. szintű harmadik országbeli központi szerződő felekre vonatkozó felügyeleti tevékenységekkel és eljárásokkal kapcsolatban a kibocsátó központi bankkal folytatandó konzultáció terjedelmének további pontosítását.
E konzultáció terjedelme jelenleg a központi szerződő fél általi, a kibocsátó központi bank szempontjából releváns öt területnek való megfelelésre korlátozódik: biztosítékok, a likviditási kockázat kezelése, biztosítékeszközök, kiegyenlítés és interoperabilitási megállapodások (19).
A gyakorlatban előfordulhat, hogy a központi szerződő felek e területeknek való megfelelése az ESMA által bizonyos rendelkezések (20) alapján hozott formális határozatok, valamint az ESMA konkrét felügyeleti értékelései és eljárásai tárgyát képezi, illetve a központi szerződő felekkel foglalkozó felügyeleti bizottság hatáskörébe tartozik.
Ezenkívül a biztosítéki követelmények területét az EMIR bizonyos rendelkezései (21) szabályozzák.
Fontos konzultálni a kibocsátó központi bankokkal a központi szerződő fél által a biztosítéki követelmények, a garanciaalaphoz való hozzájárulások, a biztosíté­ keszközökre követelmények kiszámításához alkalmazott modellek és paraméterek, valamint az EMIR szerinti egyéb kockázatikontroll-intézkedések validálása érdekében történő modellfelülvizsgálatra, stressztesztelésre és utótesztelésre vonatkozó határozatok tárgyában (22).
Az EKB ezért azt ajánlja, hogy a kibocsátó központi bankokkal folytatandó konzultációk hatókörét továbbra is erre az öt területre összpontosítsák, de kerüljön további pontosításra, hogy az ESMA milyen típusú jogi aktusai kapcsán kell konzultálni a kibocsátó központi bankokkal (például a felügyeleti értékeléseket is ideértve).
Ezenkívül a konzultáció hatókörének ki kell terjednie az EMIR minden olyan vonatkozó rendelkezésére, amely felhatalmazza az ESMA-t arra, hogy ezeken a területeken határozatot fogadjon el vagy felügyeleti értékelést végezzen.
2.
A prudenciális követelmények aktualizálása
2.1
A központi szerződő felekre vonatkozó követelmények módosításai
2.1.1 Részvételi és elkülönítési követelmények Az EKB üdvözli a központi szerződő felek által a klíringtagokra vonatkozóan megállapított felvételi követelmények módosítására irányuló javaslatot.
A nem pénzügyi szerződő felek központi elszámolás összefüggésében fennálló sajátos jellemzői igen relevánsak, különös tekintettel a rendkívül magas piaci volatilitásból eredő nagy összegű biztosítéklehívásokkal kapcsolatos közelmúltbeli tapasztalatokra.
Ezért a központi szerződő feleknek gondosan értékelniük kell a nem pénzügyi szerződő felek eltérő likviditási profilját, mielőtt közvetlen résztvevőként felvennék azokat.
A központi szerződő feleknek különösen azt kell megvizsgálniuk, hogy a nem pénzügyi szerződő felek képesek-e időben teljesíteni a biztosítéki követelmények vagy a garanciaalaphoz való hozzájárulások potenciális növekedését, még piaci stresszhelyzetben is.
Ezenkívül a jogbiztonság érdekében a nem pénzügyi szerződő feleknek az EMIR szerinti klíringtagként való felvétele (23) és a központi szerződő feleknek a 98/26/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (24) szerinti rendszerként történő bejelentésére vonatkozó követelmény közötti kölcsönhatást különösen érdemes lenne tovább pontosítani.
Az EKB ezért azt javasolja, hogy a vonatkozó szabályozástechnikai standardtervezetek (25) határozzák meg a nem pénzügyi szerződő felekre vonatkozó felvételi kritériumok elemeit.
Az EKB javasolja továbbá, hogy a KBER tagjait vegyék fel azon hatóságok listájára, amelyekkel az ESMA-nak konzultálnia kell e szabályozástechnikai standardtervezetek kidolgozása során.
(19) (20) (21) (22) (23) (24)
Lásd az EMIR 41., 44., 46., 50.
és 54. cikkét.
Lásd az EMIR 25. cikkének (2b) bekezdését és 25b. cikkének (1) bekezdését.
Lásd az EMIR 41.
és 49. cikkét.
Lásd az EMIR 49. cikkét; lásd a CON/2017/39 vélemény 2.3. bekezdését.
Lásd az EMIR 17. cikkének (4) bekezdését.
Az Európai Parlament és a Tanács 98/26/EK irányelve (1998.
május 19.) a fizetési és értékpapír-elszámolási rendszerekben az elszámolások véglegességéről (HL L 166., 1998.6.11., 45. o.).
(25) Lásd a javasolt rendelet 1. cikkének 29. pontját, amely új (7) bekezdéssel egészíti ki az EMIR 37. cikkét.