12.6.2023.
1.3
HR
Službeni list Europske unije
C 204/7
Suradnja unutar Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane
1.3.1 Uključenost središnjih banaka izdanja Trenutačno je sudjelovanje središnjih banaka izdanja u raspravama na razini Unije o središnjim drugim ugovornim stranama iz EU-a izrazito asimetrično u odnosu na njihovu ulogu središnjih drugih ugovornih strana druge razine rizika iz trećih zemalja, iako središnje druge ugovorne strane iz EU-a čine većinu poravnanja u valutama Unije i posljedične posljedice na rizike.
Unutar Eurosustava to se primjenjuje čak i u području OTC izvedenica, gdje je oslanjanje članova sustava poravnanja iz Unije na središnje druge ugovorne strane iz UK-a najizraženije: Središnje druge ugovorne strane iz EU-a čine oko 60 % inicijalnog iznosa nadoknade koji su članovi sustava poravnanja iz Unije dali središnjim drugim ugovornim stranama iz EU-a i Ujedinjene Kraljevine (14).
Međutim, iako središnje banke izdanja mogu sudjelovati na sastancima Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane o širokom rasponu pitanja povezanih sa središnjim drugim ugovornim stranama druge razine rizika, njihovo sudjelovanje u slučaju središnjih drugih ugovornih strana iz EU-a trenutačno je ograničeno na rasprave o ispitivanjima otpornosti središnjih drugih ugovornih strana na razini Unije i relevantnim kretanjima na tržištu (15).
U tom kontekstu ESB snažno pozdravlja prijedlog o pozivanju središnjih banaka izdanja kao članova bez prava glasa na sve rasprave Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane iz EU-a o središnjim drugim ugovornim stranama iz EU-a (16).
Time će se središnjim bankama izdanja omogućiti sudjelovanje, na primjer, i u raspravama o analizama istorazinskih ocjenjivanja, redovitoj razmjeni informacija o relevantnim nadzornim aktivnostima i odlukama te svim mišljenjima i preporukama kolegija.
1.3.2 Uključenost bonitetnih nadzornih tijela Profil rizičnosti središnje druge ugovorne strane može utjecati na profil rizičnosti društava koja djeluju kao članovi sustava poravnanja te središnje druge ugovorne strane.
Ta su društva uglavnom kreditne institucije i investicijska društva (17).
Izloženost koja iz toga proizlazi stalno raste od globalne financijske krize 2008. i provedbe plana regulatorne reforme skupine G20 kojim se potiče središnje poravnanje.
Institucije koje djeluju kao članovi sustava poravnanja ne samo da provode obvezu poravnanja za vlastite transakcije, već djeluju i kao posrednici između središnjih drugih ugovornih strana i ostalih sudionika na tržištu jer se od njih zahtijeva ili oni sami biraju središnje poravnanje tih transakcija.
Stoga je međusobna povezanost institucija koje djeluju kao članovi sustava poravnanja i središnjih drugih ugovornih strana ključna i očekuje se da će tako biti i u budućnosti.
Uzimajući u obzir tu međusobnu povezanost, ključno je ne samo da nadležna tijela odgovorna za nadzor tih institucija budu u potpunosti i pravodobno obaviještena o rizicima kojima upravljaju središnje druge ugovorne strane, nego i da mogu ponuditi svoje stručno znanje i perspektive u području nadzora.
Suradnja s bonitetnim nadzornim tijelima može se više unaprijediti na razini Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane.
Zadaće Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane, posebno priprema nacrta odluka o potvrđivanju značajnih promjena modela rizika ili klasifikacije rizika ili koordinacija testiranja otpornosti na stres, pružaju vrijedan uvid u profile rizika središnjih drugih ugovornih strana i omogućuju sveobuhvatno razumijevanje središnjih drugih ugovornih strana.
Nadalje, s obzirom na prethodno navedenu međusobnu povezanost institucija koje djeluju kao članovi sustava poravnanja i središnjih drugih ugovornih strana, takve su rasprave relevantne i za rizike koje bi te institucije mogle snositi zbog svojih izloženosti prema središnjim drugim ugovornim stranama.
Stoga bi bonitetna nadzorna tijela institucija s trima najvećim doprinosima u jamstveni fond središnjih drugih ugovornih strana iz EU-a trebala sudjelovati na sastancima Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane kao članovi bez prava glasa.
Na taj će način nadzorna tijela biti pravodobno obaviještena o mogućim rizicima koji utječu na pojedinačne institucije i moći će ih rješavati, ovisno o slučaju i potrebi, u okviru kontinuiranog nadzora.
To bi članstvo trebalo učiniti trajnim, a ne na ad hoc poziv.
(14) (15) (16) (17)
Izračuni osoblja ESB-a za razdoblje od prosinca 2021.
do kolovoza 2022. na temelju podataka iz skladišta podataka DTTC-a.
Vidjeti stavke 6. i 7.
Mišljenja CON/2017/39.
Vidjeti članak 1. točku 20.a prijedloga uredbe kojim se izmjenjuje članak 24.a stavak 2. točka (d) ii.
EMIR-a.
Vidjeti članak 4. točke 1. i 2.
Uredbe (EU) br.
575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).