C 204/6
HR
Službeni list Europske unije
12.6.2023.
Kako bi se očuvala fleksibilnost za moguće zajedničke nadzorne aktivnosti s obzirom na ad hoc zabrinutosti u pogledu nadzora koje bi se mogle pojaviti, trebalo bi biti moguće proširiti zajedničke nadzorne aktivnosti na područja koja nisu predviđena u trenutku prethodnog godišnjeg preispitivanja.
U tom kontekstu ESB pozdravlja mogućnost da nadležna tijela središnjih drugih ugovornih strana iz EU-a zatraže pomoć pri nadzoru koji je u tijeku (11) u skladu s načelom „bez prisile, bez zabrane”.
Ako se uspostave zajednički nadzorni timovi, kako je utvrđeno u prijedlogu Komisije, ESB bi podržao sudjelovanje relevantnih nadzornih tijela članova sustava poravnanja u zajedničkim nadzornim timovima, s obzirom na važnost povezanosti članova sustava poravnanja i središnjih drugih ugovornih strana iz EU-a te relevantnih središnjih banaka izdanja i nadzornih tijela, s obzirom na njihovu širu sistemsku perspektivu o upravljanju rizicima središnjih drugih ugovornih strana.
1.2
Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala
1.2.1 Uloga ESMA-e u poticanju konvergencije nadzora i smanjenja prekograničnog rizika Za dobro funkcioniranje unije tržišta kapitala potrebne su dobro usklađene prakse pri nadzoru središnjih drugih ugovornih strana iz EU-a.
U cilju daljnjeg promicanja konvergencije nadzora i dosljedne primjene EMIR-a u svim središnjim drugim ugovornim stranama iz EU-a, ESB podupire prijedloge za jačanje uloge ESMA-e kao jednog od europskih nadzornih tijela.
Konkretno, ESMA bi trebala imati pravo glasa u kolegijima i davati mišljenja o nacrtima nadzornih odluka koje se odnose na godišnje preispitivanje i ocjenu, zahtjeve za iznose nadoknade i oduzimanje odobrenja za rad.
ESB također podupire predloženi postupak za mišljenja ESMA-e upućena nadležnom tijelu središnje druge ugovorne strane iz EU-a (12).
To je u potpunosti u skladu s horizontalnim sudjelovanjem ESMA-e u svim kolegijima i njezinom jedinstvenom i važnom ulogom u promicanju dosljedne procjene zajedničkih pitanja među kolegijima.
1.2.2 Prekogranična koordinacija u kriznim situacijama ESB se slaže da postoji potreba za jačanjem okvira Unije za koordinaciju među relevantnim tijelima u slučaju stresnih situacija koje utječu ili bi mogle utjecati na središnje druge ugovorne strane iz EU-a ili općenito na tržišta na kojima se obavlja središnje poravnanje.
To je ključno kako bi se u ranoj fazi utvrdili i riješili rizici zaraze na razini Unije koji proizlaze iz stresnih situacija kod pojedinačnih središnjih drugih ugovornih strana iz EU-a te kako bi se na takve hitne situacije diljem Unije postigao dobro koordiniran odgovor na razini Unije.
Konkretniji okvir za izvanredne situacije pomoći će u pojašnjavanju očekivanja relevantnih tijela i središnjih drugih ugovornih strana u pogledu praktičnih koraka koje treba slijediti, ubrzati odgovor Unije na te izvanredne situacije i smanjiti mogući rizik od proturječnih pristupa tih tijela.
ESB, stoga, pozdravlja predloženu reviziju odredbi za izvanredne situacije (13), uključujući specifikaciju relevantnih scenarija za izvanredne situacije, formalnu koordinacijsku ulogu ESMA-e, mogućnost da ESMA izravno prikupi informacije potrebne za tu koordinacijsku ulogu i njezinu ovlast za izdavanje hitnih preporuka nadležnim tijelima u situacijama u kojima bi izvanredna situacija utjecala na više od jedne središnje druge ugovorne strane iz EU-a ili kada događaji na razini Unije destabiliziraju prekogranična tržišta na kojima se obavlja središnje poravnanje.
Dobro koordiniran odgovor na ozbiljne stresne događaje koji utječu na središnje poravnanje u Uniji zahtijeva učinkovitu interakciju Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane s ostalim relevantnim tijelima.
Stoga bi relevantne središnje banke izdanja uvijek trebalo pozvati na sastanke Nadzornog odbora za središnje druge ugovorne strane koji se sazivaju kada kretanja na financijskim tržištima mogu negativno utjecati na likvidnost tržišta, prijenos monetarne politike ili neometano funkcioniranje platnih sustava.
Time bi se osigurala i dosljednost s pristupom iz prijedloga uredbe, prema kojem bi središnje banke izdanja bile uključene u sve rasprave o središnjim drugim ugovornim stranama iz EU-a (vidjeti odlomak 1.3.1. u nastavku).
(11) Vidjeti članak 1. točku 18. prijedloga uredbe kojom se u EMIR umeće novi članak 23. b stavak 2.d.
(12) Vidjeti članak 1. stavke 12. i 17. prijedloga uredbe.
(13) Vidjeti članak 1. točku 19. prijedloga uredbe.