12.6.2023
1.3.
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 204/7
Yhteistyö keskusvastapuolten valvontakomiteassa
1.3.1.
Liikkeeseen laskevien keskuspankkien osallistuminen Tällä hetkellä liikkeeseen laskevien keskuspankkien osallistuminen EU:n keskusvastapuolia koskeviin unionin tason keskusteluihin on hyvin epäsymmetristä suhteessa niiden rooliin kolmansien maiden toisen tason keskusvasta­ puolissa, vaikka EU:n keskusvastapuolet vastaavat määrityksestä pääosin unionin valuutoissa ja siitä aiheutuu riskivaikutuksia.
Eurojärjestelmän sisällä tämä koskee myös OTC-johdannaisia tilanteessa, jossa unionin määrityso­ sapuolten riippuvuus Yhdistyneen kuningaskunnan keskusvastapuolista on huomattavinta: EU:n keskusvas­ tapuolten osuus unionin määritysosapuolten EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan keskusvastapuolille asettamasta alkumarginaalista on noin 60 prosenttia (14).
Vaikka liikkeeseen laskevat keskuspankit voivat osallistua keskusvas­ tapuolten valvontakomitean kokouksiin monissa kolmansien maiden toisen tason keskusvastapuoliin liittyvissä kysymyksissä, niiden osallistuminen EU:n keskusvastapuoliin rajoittuu tällä hetkellä keskusteluihin keskusvas­ tapuolten unionin laajuisista stressitesteistä ja asiaankuuluvasta markkinakehityksestä (15).
Tätä taustaa vasten EKP suhtautuu erittäin myönteisesti ehdotukseen kutsua liikkeeseen laskevat keskuspankit osallistumaan äänioikeudettomina jäseninä kaikkiin EU:n keskusvastapuolia käsittelevän EU:n keskusvastapuolten valvontakomitean keskusteluihin (16).
Tämä antaa liikkeeseen laskeville keskuspankeille mahdollisuuden osallistua esimerkiksi keskusteluihin vertaisarvioinneista, säännölliseen tietojenvaihtoon asiaankuuluvista valvontatoimista ja -päätöksistä sekä kaikkien kollegioiden lausunnoista ja suosituksista.
1.3.2.
Vakavaraisuusvalvojien osallistuminen Keskusvastapuolen riskiprofiili voi vaikuttaa kyseisen keskusvastapuolen määritysosapuolina toimivien yritysten riskiprofiiliin.
Tällaiset yritykset ovat pääasiassa luottolaitoksia ja sijoituspalveluyrityksiä (17).
Tästä seuraava riski on kasvanut tasaisesti vuoden 2008 maailmanlaajuisen finanssikriisin ja keskusvastapuolimääritykseen kannustavan G20-maiden sääntelyuudistuksen täytäntöönpanon jälkeen.
Määritysosapuolina toimivat laitokset eivät ainoastaan sovella määritysvelvollisuutta omien kaupankäyntiensä osalta vaan toimivat myös välittäjinä keskusvastapuolten ja muiden markkinaosapuolten välillä, jos niiden edellytetään käyttävän tai ne päättävät käyttää keskusvastapuolimääritystä kyseisten kaupankäyntien osalta.
Näin ollen määritysosapuolina toimivien laitosten ja keskusvastapuolten väliset kytkökset ovat ratkaisevan tärkeitä, ja niiden odotetaan pysyvän samoina myös tulevaisuudessa.
Tämän yhteyden vuoksi on ratkaisevan tärkeää, että tällaisten laitosten valvonnasta vastaavat toimivaltaiset viranomaiset saavat täydelliset ja oikea-aikaiset tiedot keskusvastapuolten hallinnoimista riskeistä ja että ne pystyvät tarjoamaan valvontaa koskevaa asiantuntemustaan ja näkemyksiä.
Yhteistyötä vakavaraisuusvalvojien kanssa voidaan tehostaa paremmin keskusvastapuolten valvontakomitean tasolla.
Keskusvastapuolten valvontakomitean tehtävät, erityisesti sellaisten päätösluonnosten laatiminen, jotka koskevat riskimallien merkittävien muutosten tai porrastusten validointia tai stressitestausten koordinointia, antavat arvokasta tietoa keskusvastapuolten riskiprofiileista ja mahdollistavat kattavan käsityksen muodostamisen keskusvastapuolista.
Kun otetaan huomioon edellä mainitut määritysosapuolina toimivien laitosten ja keskusvas­ tapuolten väliset yhteydet, tällaiset keskustelut ovat merkityksellisiä myös niiden riskien kannalta, joita näille laitoksille voi aiheutua keskusvastapuoliin liittyvien vastuiden vuoksi.
Tästä syystä niiden laitosten vakavaraisuus­ valvojien, jotka suorittavat kolme suurinta maksua EU:n keskusvastapuolten maksukyvyttömyysrahastoon, olisi osallistuttava keskusvastapuolten valvontakomitean kokouksiin äänioikeudettomina jäseninä.
Tällä tavoin valvojille tiedotetaan hyvissä ajoin yksittäisiin laitoksiin vaikuttavista mahdollisista riskeistä, ja valvojat voivat tarvittaessa puuttua niihin jatkuvan valvonnan puitteissa.
Tällaisesta jäsenyydestä olisi tehtävä pysyvä sen sijaan, että kutsu esitettäisiin tapauskohtaisesti.
(14) EKP:n henkilöstön laskelmat joulukuusta 2021 elokuuhun 2022 DTTC Data Warehouse -tietojen perusteella.
(15) Ks. lausunnon CON/2017/39 6 ja 7 kohta.
(16) Ks. ehdotetun asetuksen 1 artiklan 20 alakohdan a alakohta, jolla muutetaan Euroopan markkinarakenneasetukseen 24 a artiklan 2 kohdan d alakohdan ii alakohtaa.
(17) Ks. luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 575/2013 (EUVL L 176, 27.6.2013, s.
1) 4 artiklan 1 ja 2 kohta.