12.6.2023
1.3
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 204/7
Koostöö kesksete vastaspoolte järelevalvekomitees
1.3.1 Emiteerivate keskpankade kaasamine Emiteerivate keskpankade kaasamine liidu tasandi aruteludesse ELi kesksete vastaspoolte üle ei ole praegu sümmeetrias nende asjaomase rolliga teise taseme kolmandate riikide kesksete vastaspoolte tegevuses, kuigi ELi kesksed vastaspooled viivad läbi suurema osa liidu vääringutes toimuvast kliirimisest ja on mõjutatud kaasnevatest riskidest.
Eurosüsteemis kehtib see ka börsiväliste tuletisinstrumentide puhul, kus liidu kliirivate liikmete sõltuvus Ühendkuningriigi kesksetest vastaspooltest on kõige ilmsem: ELi kesksed vastaspooled moodustavad ligikaudu 60 % alustamise tagatisest, mille liidu kliirivad liikmed on andnud ELi ja Ühendkuningriigi kesksetele vastaspooltele (14).
Kuigi emiteerivad keskpangad võivad osaleda kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee koosolekutel, kus käsitletakse erinevaid kolmanda riigi teise taseme kesksete vastaspooltega seotud küsimusi, piirdub nende kaasamine ELi kesksete vastaspooltega seotud aruteludesse praegu aruteludega, mis käsitlevad kogu liitu hõlmavaid kesksete vastaspoolte stressiteste ja asjaomaseid turu arenguid (15).
Sellest tulenevalt toetab EKP kindlalt ettepanekut kaasata emiteerivad keskpangad hääleõiguseta liikmetena kõikidesse ELi keskseid vastaspooli käsitlevatesse aruteludesse ELi kesksete vastaspoolte järelevalvekomitees (16).
See võimaldab emiteerivatel keskpankadel osaleda näiteks vastastikuste eksperthindamiste analüüside aruteludes ning korrapärases teabevahetuses seoses asjakohase järelevalvetegevuse ja -otsuste ning kõikide kolleegiumide arvamuste ja soovitustega.
1.3.2 Usaldatavusjärelevalve asutuste kaasamine Keskse vastaspoole riskiprofiil võib mõjutada keskse vastaspoole kliirivate liikmetena tegutsevate ettevõtjate riskiprofiili.
Sellised ettevõtjad on peamiselt krediidiasutused ja investeerimisühingud (17).
Sellest tulenev riskipositsioon on alates 2008. aasta ülemaailmsest finantskriisist ja keskset kliirimist toetava G20 regulatiivse reformikava rakendamisest pidevalt suurenenud.
Kliirivate liikmetena tegutsevad krediidiasutused ja investeerimi­ sühingud mitte ainult ei rakenda kliirimiskohustust omaenda tehingute suhtes, vaid tegutsevad ka vahendajana kesksete vastaspoolte ja muude turuosaliste vahel, kes on valinud tehingute keskse kliirimise või on selleks kohustatud.
Seega on kliirivate liikmete ja kesksete vastaspooltena tegutsevate krediidiasutuste ja investeerimi­ sühingute omavaheline seotus väga oluline ning jääb eeldatavasti oluliseks ka tulevikus.
Seda seotust arvesse võttes on äärmiselt oluline, et asjaomaste krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalve eest vastutavad pädevad asutused oleksid täielikult ja õigeaegselt informeeritud kesksete vastaspoolte hallatavatest riskidest, ning et neil oleks võimalik jagada järelevalve valdkonnas oma eksperditeadmisi ja -vaatenurki.
Koostööd usaldatavusjärelevalve asutustega saab tõhustada kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee tasandil.
Kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee ülesanded - eelkõige riskimudelite või tasemete oluliste muudatuste kinnitamist käsitlevate otsuste eelnõude ettevalmistamine või stressitestide koordineerimine - annavad väärtuslikku teavet kesksete vastaspoolte riskiprofiilide kohta ning võimaldavad keskseid vastaspooli põhjalikult mõista.
Võttes arvesse eespool nimetatud seoseid kliirivate liikmetena tegutsevate krediidiasutuste ja investeerimisühingute ning kesksete vastaspoolte vahel, on sellised arutelud asjakohased ka riskide puhul, mis võivad krediidiasutustel ja investeerimisühingutel tekkida seoses riskipositsioonidega kesksetes vastaspooltes.
Seega peaksid ELi kesksete vastaspoolte tagatisfondi kõige suuremaid sissemakseid tegeva kolme krediidiasutuse ja investeerimisühingu usaldatavusjärelevalve asutused osalema hääleõiguseta liikmetena kesksete vastaspoolte järelevalvekomitee koosolekutel.
See võimaldab õigeaegselt teavitada järelevalveasutusi võimalikest riskidest, mis mõjutavad konkreetseid krediidiasutusi ja investeerimisühinguid, ning neid riske vajaduse korral järelevalve raames käsitleda.
Sellised liikmed peaksid olema alalised, mitte ad hoc liikmed.
(14) EKP töötajate arvutused ajavahemiku kohta 2021. aasta detsembrist kuni 2022. aasta augustini vastavalt Depository Trust & Clearing Corporationi andmetele (DTTC Warehouse Data).
(15) Vt arvamuse CON/2017/39 punktid 6 ja 7.
(16) Vt kavandatava määruse artikli 1 punkti 20 alapunkt a, millega muudetakse Euroopa turu infrastruktuuri määruse artikli 24a lõike 2 punkti d alapunkti ii.
(17) Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013, 26. juuni 2013, krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1), artikli 4 punktid 1 ja 2.