C 204/12
ET
Euroopa Liidu Teataja
12.6.2023
2.1.5 Likviidsusvajaduse hindamine EKP peab oluliseks, et kesksed vastaspooled jälgiksid igapäevaselt oma riskipositsioone liidu kõige olulisemate vääringute suhtes, et likviidsusriski paremini juhtida, ning esitaksid oma pädevatele asutustele asjakohase aruande iga asjaomase liidu vääringu kohta.
Seda tuleks kajastada ka kavandatavas määruses, et tagada suurimate maksekohustuste hindamine kõikide vääringute osas tervikuna ning kliiritud finantsinstrumentide kõikide olulisemate liidu vääringute osas eraldi.
2.2
Mõju krediidiasutuste usaldatavusjärelevalvele
2.2.1 Konsolideerimisgrupi sisetehingute nõuetest vabastamine Kavandatava määrusega muudetakse praegu kohaldatavat raamistikku, millega vabastatakse konsolideerimisgrupi sisetehingud kliiringukohustusest ja võimendustagatise nõuetest (38) ning krediidiväärtuse korrigeerimise riski omavahendite nõudest (39).
Kavandatavad muudatused hõlmavad kolmandate riikide samaväärsuse hindamise raamistikku, mis on nende vabastuste eeltingimus.
Euroopa turu infrastruktuuri määruses kavatsetakse asendada praegune samaväärsuse hindamise raamistik lihtsustatud raamistikuga.
Vabastuste suhtes tuleks kohaldada tingimusi, mis tagavad, et see muutus ei kahjustaks krediidiasutuste ja investeerimisühingute turvalisust ja usaldusväärsust, aga ka finantssüsteemi stabiilsust laiemalt.
Selles osas on EKP-l mitmeid märkuseid.
Esiteks - selleks et vabastada konsolideerimisgrupi sisetehingud kliirimise ja võimendustagatise nõuetest, ei piisa asjaomase kolmanda riigi raamistiku eelneva hindamise piiramisest üksnes rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise aspektidega.
EKP on kindlal seisukohal, et enne krediidiasutuste ja investeerimisühingute nõuetest vabastamist tuleks hinnata mitmeid erinevaid aspekte, eelkõige kõnealuse kolmanda riigi õigus- ja järelevalve­ raamistiku samaväärsust Euroopa turu infrastruktuuri määruse laiema kohaldamisalaga.
Hindamine peaks muu hulgas hõlmama börsiväliste tehingute riskiohjemeetodite põhinõudeid, nagu on sätestatud kehtivas Euroopa turu infrastruktuuri määruse raamistikus (40).
EKP toetab põhjalikumat samaväärsuse hindamist, sest see annab kindluse, et kolmandates riikides asuvate vastaspoolte suhtes kohaldatakse usaldusväärset õigus- ja järelevalveraamistikku ning et liidu vastaspooled ei kanna selliste vastaspooltega tehinguid tehes põhjendamatuid riske.
Kavandatava määruse kohaselt võib komisjon viia läbi kolmanda riigi raamistiku põhjalikuma hindamise, mis võib hõlmata ka eelnimetatud aspekte.
Asjaomase hindamise läbiviimine ei tohiks siiski olla kaalutlusõiguse alusel võetav meede.
Pigem tuleks hindamine läbi viia ja lõpetada enne liidu vastaspooltele eelnimetatud vabastuse võimaldamist.
Vastasel juhul kannavad liidu vastaspooled märkimisväärseid riske, mis tulenevad mahukate konsolideerimisgrupi sisetehingute sõlmimisest või säilitamisest vastaspooltega, kelle suhtes ei pruugita kohaldada asjakohaseid regulatiivseid nõudeid ja/või piisavat järelevalvet.
Seetõttu leiab EKP, et kavandatava lihtsustatud raamistiku asemel tuleks säilitada praegu kohaldatav samaväärsusraamistik.
Teiseks mõjutab kavandatav määrus otseselt määruses (EL) nr 575/2013 sätestatud krediidiväärtuse korrigeerimise riski kapitalinõuete kohaldamist.
Krediidiväärtuse korrigeerimise risk tuleneb tuletisinstrumentide tehingu vastaspoole intressimarginaali muutustest seoses krediidikvaliteedi muutustega.
Korrigeerimine toimub siis, kui liidu vastaspool sõlmib tuletistehingu teise vastaspoolega, sealhulgas samasse konsolideerimisgruppi kuuluva vastaspoolega.
Üks levinumaid põhjusi, miks liidu vastaspooled võtavad sellise grupisisese riskipositsiooni, on toetada kompensatsioonitehingute kirjendamistavasid.
EKP on varem rõhutanud (41), et usaldatavusriskid võivad tuleneda teatavatest rahvusvahelistes konsolideerimisgruppides kasutatavatest kirjendamistavadest, eelkõige kompensatsioonitehingute kirjendamistavadest.
Sõltumata sellest, kas konsolideerimisgrupi sisetehing, millest krediidiväärtuse korrigeerimise risk tuleneb, toetab kompensatsioonitehingute kirjendamistavasid või mitte, on sellest tuleneval krediidiväärtuse korrigeerimise riskil negatiivne mõju liidu vastaspoole riskiprofiilile.
Seega peab liidu vastaspooltel olema asjakohane kord ja töötajad, et asjaomast riski nõuetekohaselt maandada ning selle katmiseks regulatiivset kapitali hoida, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse määruses (EL) nr 575/2013 (42) ette nähtud vabastust.
Seda vabastust tuleks kohaldada üksnes liidu vastaspooltele ning tingimusel, et vastaspoole (38) (39) (40) (41)
Vt Euroopa turu infrastruktuuri määruse artiklid 4 ja 11.
Vt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 382 lõige 4.
Vt Euroopa turu infrastruktuuri määruse artikkel 11.
Vt „Supervisory expectations on booking models“, EKP, august 2018, avaldatud EKP pangandusjärelevalve veebilehel www.bankingsu pervision.europa.eu.
(42) Vt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 382 lõike 4 punkt b.