12.6.2023
1.3.
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 204/7
Spolupráce v rámci výboru pro dohled nad ústředními protistranami
1.3.1.
Zapojení emisních centrálních bank
V současné době je zapojení emisních centrálních bank do diskusí o ústředních protistranách z EU na úrovni Unie značně asymetrické k jejich úloze v případě ústředních protistran ze třetích zemí úrovně 2, ačkoli ústřední protistrany z EU odpovídají za většinu clearingu v měnách Unie a z toho plynoucí rizika.
V rámci Eurosystému to platí i pro oblast mimoburzovních derivátů (OTC), kde je nejvýraznější závislost unijních členů clearingového systému na ústředních protistranách ze Spojeného království: na ústřední protistrany z EU připadá přibližně 60 % počáteční marže, kterou unijní členové clearingového systému poskytují ústředním protistranám z EU a Spojeného království (14).
Avšak zatímco emisní centrální banky se mohou účastnit zasedání výboru pro dohled nad ústředními protistranami, pokud jde o širokou škálu otázek týkajících se ústředních protistran ze třetích zemí úrovně 2, jejich zapojení v případě ústředních protistran z EU je v současné době omezeno na diskuse ohledně celounijních zátěžových testů pro ústřední protistrany a relevantního vývoje na trhu (15).
V této souvislosti ECB velmi vítá návrh přizvat emisní centrální banky jako členy bez hlasovacího práva na všechna jednání výboru pro dohled nad ústředními protistranami, pokud jde o ústřední protistrany z EU (16).
Emisní centrální banky by tak získaly možnost účastnit se například také diskusí o srovnávacích hodnoceních, o pravidelném sdílení informací o příslušných činnostech a rozhodnutích v oblasti dohledu a o všech stanoviscích a doporučeních kolegií.
1.3.2.
Zapojení orgánů obezřetnostního dohledu
Rizikový profil ústřední protistrany může mít dopad na rizikový profil podniků, které působí jako členové clearingového systému této ústřední protistrany.
Takovými podniky jsou především úvěrové instituce a investiční podniky (17).
Výsledná expozice se od globální finanční krize v roce 2008 a zavedení regulatorních reforem skupiny G20, které motivují k centrálnímu clearingu, neustále zvyšuje.
Instituce, které vystupují jako členové clearingového systému, nejen plní clearingovou povinnost pro své vlastní obchody, ale působí také jako zprostřed­ kovatelé mezi ústředními protistranami a ostatními účastníky trhu, přičemž jsou povinny nebo se rozhodnou provádět clearing pro tyto obchody centrálně.
Vzájemné propojení mezi institucemi, které působí jako členové clearingového systému, a ústředními protistranami má proto klíčový význam a lze očekávat, že tomu tak bude i v budoucnu.
Vzhledem k této provázanosti je nejen zásadní, aby příslušné orgány odpovědné za dohled nad těmito institucemi byly plně a včas informovány o rizicích řízených ústředními protistranami, ale také aby byly schopny nabídnout své odborné znalosti a náhledy v oblasti dohledu.
Spolupráci s orgány obezřetnostního dohledu lze lépe posílit na úrovni výboru pro dohled nad ústředními protistranami.
Úkoly tohoto výboru, zejména příprava návrhů rozhodnutí o validaci významných změn rizikových modelů nebo zařazení do stupňů či koordinace zátěžových testů, přináší cenné poznatky o rizikových profilech ústředních protistran a umožňují získat komplexní porozumění ústředním protistranám.
Vzhledem k výše uvedeným vzájemným vazbám mezi institucemi, které působí jako členové clearingového systému, a ústředními protistranami jsou tedy tyto diskuse relevantní i z hlediska rizik, jimž mohou být tyto instituce vystaveny v důsledku svých expozic vůči ústředním protistranám.
Orgány obezřetnostního dohledu nad institucemi se třemi největšími příspěvky do fondu pro riziko selhání ústředních protistran z EU by se proto měly účastnit zasedání výboru pro dohled nad ústředními protistranami jako členové bez hlasovacího práva.
Orgány dohledu tak budou včas informovány o možných rizicích, která se týkají jednotlivých institucí, a v případě potřeby se jimi budou moci zabývat v rámci průběžného dohledu.
Toto členství by mělo být trvalé, a nikoliv podmíněno pozvánkami na jednotlivá zasedání.
(14) (15) (16) (17)
Výpočty útvarů ECB pro období od prosince 2021 do srpna 2022 na základě údajů DTTC Data Warehouse.
Viz body 6 a 7 stanoviska CON/2017/39.
Viz čl. 1 bod 20 písm.
a) navrhovaného nařízení, kterým se mění čl.
24a odst.
2 písm.
d) bod ii) nařízení EMIR.
Viz čl.
4 body 1 a 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst.
L 176, 27.6.2013, s. 1).