C 204/4
CS
Úřední věstník Evropské unie
12.6.2023
Z pohledu Eurosystému jako emisní centrální banky mají zásadní význam spolehlivá opatření zajišťující bezpečnost a účinnost centrálního clearingu v Unii.
Narušení činnosti ústřední protistrany s významným objemem obchodů v eurech by mohlo mít negativní dopad na likviditní pozici úvěrových institucí v eurozóně a na hladké fungování platebních systémů, z čehož by vyplývala rizika pro účinnou transmisi měnové politiky a v konečném důsledku i pro dosažení hlavního cíle Eurosystému, kterým je udržení cenové stability (3).
Silný systém centrálního clearingu v Unii je důležitý také pro jednotný mechanismus dohledu vzhledem k velikosti expozic úvěrových institucí spadajících pod jednotný mechanismus dohledu vůči ústředním protistranám z EU.
Konkrétní připomínky
1.
Posílení spolupráce mezi úřady ECB podporuje navrhované posílení spolupráce mezi orgány na úrovni Unie a rozšíření úlohy Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) při podpoře sbližování dohledu, zejména ve formě hlasování a předkládání vyjádření k otázkám dohledu, jakož i při koordinaci v krizových situacích.
ECB se domnívá, že jde o krok správným směrem, jímž se posiluje dohled nad centrálním clearingem na úrovni Unie, a to s ohledem na růst clearingové kapacity v Unii a související riziko s přeshraničním rozměrem.
Význam a složitost ústředních protistran z EU, jež patrně dále vzrostou se zavedením požadavku aktivního účtu, jakož i propojení ústředních protistran s významnými úvěrovými institucemi jakožto členy jejich clearingových systémů vyžadují silnější dohled na úrovni Unie a vyvolávají nutnost řídit potenciální přelévání systémového rizika do několika členských států.
1.1.
Kolegia
1.1.1.
Průběžné zapojení kolegia: stanoviska a proces ročního přezkumu Rámec kolegií zřízený podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 (4) (dále jen „nařízení EMIR“) se ukázal jako účinný způsob řešení specifických problémů centrálního clearingu vyplývajících z výrazných přeshraničních a meziodvětvových rizikových dopadů ústředních protistran.
Kolegia umožňují orgánům z různých jurisdikcí a s různými mandáty vyměňovat si informace, přinášet podněty a sdílet obavy ohledně přístupů k řízení rizik a rozsahu služeb na straně ústředních protistran z EU.
V současné době vydávají kolegia stanoviska mimo jiné k povolování ústředních protistran, k rozšiřování činností a služeb ústředních protistran a k významným změnám jejich modelů.
V rámci formálních procesů v kolegiích však není aktuálně kontrolováno, jak ústřední protistrany reagují na vývoj trhu a rizika z hlediska řízení rizik, pokud tyto kroky neznamenají významnou změnu činnosti nebo rizikových modelů ústředních protistran.
ECB v zájmu posílení průběžného zapojení kolegií plně podporuje návrh Komise, aby orgán příslušný pro každou ústřední protistranu předkládal kolegiu alespoň jednou ročně komplexní zprávu obsahující přezkum, nakolik ústřední protistrana dodržuje ustanovení nařízení EMIR, a vyhodnocení rizik, kterým je ústřední protistrana vystavena (5).
ECB vítá návrh Komise, podle něhož by bylo kolegium povinno předkládat další stanoviska ke klíčovým rozhodnutím v oblasti dohledu, například pokud jde o zprávy o přezkumu a hodnocení ústřední protistrany, maržové požadavky a případná odnětí povolení (6).
(3) Viz obecné připomínky v rámci stanoviska Evropské centrální banky CON/2017/39 ze dne 4. října 2017 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1095/2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) a nařízení (EU) č. 648/2012, pokud jde o postupy a orgány zapojené do povolování ústředních protistran a požadavky na uznávání ústředních protistran ze třetích zemí (Úř. věst.
C 385, 15.11.2017, s. 3).
Veškerá stanoviska ECB jsou dostupná na internetových stránkách EUR-Lex.
(4) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (Úř. věst.
L 201 27.7.2012, s. 1).
(5) Viz čl. 1 bod 16 písm.
b) navrhovaného nařízení.
(6) Viz čl. 1 bod 12 navrhovaného nařízení, kterým se do nařízení EMIR vkládá nový čl.
17b odst.
1 písm. b).