12.6.2023
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 204/11
2.1.3.
Požadavky na kolaterál
Obecně by bylo vhodné ústředním protistranám umožnit přijímat jako kolaterál veřejné záruky a záruky veřejných bank.
ECB oceňuje regulatorní snahy Unie směřující ke zmírnění výjimečného napětí v oblasti likvidity, jež vyplývá z nedávných období bezprecedentní volatility na trhu.
Aby se však předešlo jakýmkoli pochybnostem a vzhledem k tomu, že návrh mlčí ohledně specifických rysů záruk komerčních bank, ECB zdůrazňuje, že nezajištěné záruky komerčních bank by se neměly trvale stát způsobilým kolaterálem (34).
Přijímání nezajištěných záruk komerčních bank by mělo zůstat dočasným regulatorním opatřením, které se vztahuje pouze na nefinanční protistrany.
Časově neomezená možnost přijímat nezajištěné záruky komerčních bank by představovala strukturální posun v toleranci k riziku na straně regulatorních orgánů, nad rámec cíle, kterým je řešit mimořádné likviditní potíže nebankovních subjektů.
ECB dále varuje před tím, aby ústřední protistrany mohly přijímat záruky komerčních bank od všech členů clearingového systému, včetně finančních institucí, a nikoli pouze od nefinančních protistran, jak je tomu v současnosti.
V neposlední řadě ECB navrhuje rozšířit oblast působnosti regulačních technických norem, které vypracovává ESMA a které stanoví podmínky, za nichž lze záruky komerčních bank přijmout jako kolaterál, tak, aby zahrnovaly i veřejné záruky a záruky veřejných bank.
To by ESMA umožnilo dále upřesnit příslušné požadavky na kolaterál s ohledem na veřejné záruky a záruky veřejných bank.
2.1.4.
Oznamovací povinnost
ECB důrazně podporuje návrh na zrušení výjimky z oznamovací povinnosti pro transakce uvnitř skupiny zahrnující nefinanční protistranu (35).
V souvislosti se zavedením této výjimky v roce 2017 identifikovala ECB několik negativních důsledků jak pro kvalitu a užitečnost údajů oznámených podle nařízení EMIR, tak pro schopnost orgánů sledovat finanční stabilitu v určitých oblastech finančních trhů (36).
Tyto důsledky jsou stále relevantní.
Například nedostupnost informací o některých transakcích uvnitř skupiny komplikoval ECB plnění jejích úkolů v oblasti finanční stability během otřesů na energetických trzích v roce 2022.
Velmi vysoký podíl na trzích s energetickými deriváty zaujímá činnost nefinančních společností.
Nedostupnost údajů o transakcích uvnitř skupiny s alespoň jednou nefinanční protistranou tak podstatným způsobem narušil schopnost ECB sledovat tento segment trhů s deriváty.
Obecněji řečeno, transakce uvnitř skupiny tvoří podstatnou část celkových dvoustranných expozic mezi účastníky trhu s komoditními deriváty a jejich identifikace může odhalit význam některých velkých konglomerátů z hlediska finanční stability.
Nedávné otřesy zasáhly převážně deriváty energetických komodit, povahu budoucích krizí však nelze předvídat.
Obecně by neúplný přehled o situaci na trhu mohl rovněž bránit účinnému sledování rychle se měnící dynamiky trhu ze strany příslušných orgánů.
V této souvislosti je důležité uvést, že nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 2015/2365 (37) neobsahuje žádnou podobnou výjimku pro oznamování repo obchodů, obchodů zajišťujících financování a maržových obchodů uvnitř skupiny.
Zrušení vynětí transakcí uvnitř skupiny s účastí nefinanční protistrany z oznamovací povinnosti podle nařízení EMIR je důležitým opatřením směřujícím k získání úplného přehledu o situaci na trhu a dosažení souladu mezi příslušnými nařízeními.
(34) Viz čl.
1 bod 33 písm.
a) navrhovaného nařízení, kterým se mění čl.
46 odst.
1 nařízení EMIR.
(35) Viz čl. 1 bod 5 písm.
a) navrhovaného nařízení.
(36) Viz body 2.2.1 až 2.2.3 stanoviska CON/2017/42 Evropské centrální banky ze dne 11. října 2017 k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 648/2012, pokud jde o povinnost clearingu a její pozastavení, požadavky na oznamování, techniky zmírňování rizika u OTC derivátových smluv, jejichž clearing neprovádí ústřední protistrana, registraci registrů obchodních údajů, dohled nad těmito registry a požadavky na ně (Úř. věst.
C 385, 15.11.2017, s. 10).
(37) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2365 ze dne 25. listopadu 2015 o transparentnosti obchodů zajišťujících financování a opětovného použití a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst.
L 337, 23.12.2015, s. 1).