12.6.2023
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 204/9
Jelikož se jedná o nový mechanismus, ECB dále navrhuje poskytnout mechanismu společného sledování větší flexibilitu, pokud jde o rozsah jeho možných činností.
Za tímto účelem by mělo být přijato ustanovení, které by umožňovalo – bude-li to považováno za užitečné – aby se dva nebo více členů mechanismu společného sledování dohodli na využití tohoto rámce jako základu pro provádění meziodvětvových analýz dalších celounijních a meziodvětvových témat společného zájmu souvisejících s centrálním clearingem.
1.5.
Dohled nad uznanými ústředními protistranami ze třetích zemí ECB obecně podporuje změny, které zavádějí větší proporcionalitu do procesu uznávání ústředních protistran ze třetích zemí, jakož i změny zajišťující, že ESMA obdrží od ústředních protistran ze třetích zemí úrovně 2 všechny informace potřebné pro svou činnost v oblasti dohledu.
ECB navrhuje dále vyjasnit rozsah konzultací s emisní centrální bankou, pokud jde o dohledové činnosti a postupy ve vztahu k ústředním protistranám ze třetích zemí úrovně 2.
V současné době je rozsah těchto konzultací omezen na problematiku plnění požadavků ústřední protistranou v pěti oblastech, které jsou relevantní z pohledu emisní centrální banky: marže, kontrola rizika likvidity, kolaterál, vypořádání a dohody o interoperabilitě (19).
V praxi může být plnění požadavků ústředními protistranami v těchto oblastech předmětem formálních rozhodnutí přijatých ze strany ESMA podle určitých ustanovení (20), jakož i zvláštních dohledových hodnocení a postupů ESMA a výboru pro dohled nad ústředními protistranami.
Oblast maržových požadavků se navíc řídí některými ustanoveními nařízení EMIR (21).
Je důležité, aby s emisními centrálními bankami byla konzultována rozhodnutí týkající se přezkumu modelů, zátěžového testování a zpětného testování pro validaci modelů a parametrů přijatých ústřední protistranou pro výpočet jejích maržových požadavků, příspěvků do fondu pro riziko selhání, požadavků na kolaterál a jiných mechanismů kontroly rizik podle nařízení EMIR (22).
ECB proto sice doporučuje zachovat zaměření konzultací s emisními centrálními bankami na těchto pět oblastí, ale zároveň doporučuje upřesnit druh aktů ESMA, u nichž by měla proběhnout konzultace s emisními centrálními bankami (např. ve formě zahrnutí dohledového hodnocení).
Kromě toho by měl okruh konzultací zahrnovat všechna relevantní ustanovení nařízení EMIR, která opravňují ESMA přijmout rozhodnutí nebo provést dohledové hodnocení v těchto oblastech.
2.
Aktualizace obezřetnostních požadavků
2.1.
Změny požadavků na ústřední protistrany
2.1.1.
Požadavky na účast a oddělení ECB vítá návrh, kterým se mění požadavky na přijímání členů clearingového systému stanovené ústředními protistranami.
Velmi důležité jsou specifické rysy nefinančních protistran v kontextu centrálního clearingu, zejména s ohledem na nedávné zkušenosti s velkými výzvami k dodatkové úhradě vyplývajícími z mimořádně vysoké volatility trhu.
Ústřední protistrany by proto měly před přijetím nefinančních protistran jako přímých účastníků pečlivě posoudit odlišný profil likvidity těchto protistran.
Ústřední protistrany by měly zejména prověřit, zda jsou nefinanční protistrany schopny včas splnit případně navýšené maržové požadavky nebo příspěvky do fondu pro riziko selhání, a to i v době napětí na trhu.
Kromě toho by v zájmu právní jistoty bylo obzvláště vhodné dále upřesnit interakce mezi přijetím nefinančních protistran za členy clearingového systému podle nařízení EMIR (23) a požadavkem, aby byla ústřední protistrana oznámena jako systém podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES (24).
ECB proto navrhuje, aby byly v příslušných návrzích regulačních technických norem (25) upřesněny jednotlivé prvky kritérií pro přijetí nefinančních protistran.
ECB dále navrhuje doplnit členy ESCB na seznam orgánů, s nimiž by měl ESMA konzultovat návrhy regulačních technických norem při jejich přípravě.
(19) (20) (21) (22) (23) (24)
Viz články 41, 44, 46, 50 a 54 nařízení EMIR.
Viz čl. 25 odst.
2b a čl.
25b odst.
1 nařízení EMIR.
Viz články 41 a 49 nařízení EMIR.
Viz článek 49 nařízení EMIR; viz bod 2.3 stanoviska CON/2017/39.
Viz čl. 17 odst.
4 nařízení EMIR.
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry (Úř. věst.
L 166, 11.6.1998, s. 45).
(25) Viz čl. 1 bod 29 písm.
c) navrhovaného nařízení, kterým se doplňuje do článku 37 nařízení EMIR nový odstavec 7.