C 202/80
SL
Uradni list Evropske unije
9.6.2023
Na geografskem območju so različne talne razmere, najbolj zastopani pa so kisli skrilavci na višjih delih gričev, apnenčasta tla na planotah in vinogradniških ravninah ter kamnite naplavinske terase, katerih skupna lastnost je ta, da imajo suha tla, ki so slabo rodovitna, primerna za gojenje vinske trte in omogočajo globoko ukoreninjenost.
Od Sevenov, gorovja Montagne Noire in pirenejskega predgorja do lagunske obale tvori območje ZGO „Terres du Midi“, ki ga prečkajo reke Aude, Orb, Hérault, Vidourle in Gardon, obsežen amfiteater, obrnjen proti Sredozemskemu morju.
To ozemlje ima sredozemsko podnebje, ki je zaradi vročih in suhih poletij ter blagih zim in dveh deževnih obdobij jeseni in spomladi ugodno za gojenje vinske trte.
Na območju se pojavlja več vetrov.
„Morski veter“ redno in včasih silovito pometa po Levjem zalivu, zlasti v obdobju dozorevanja grozdja.
Pršec, ki ga ta veter prinese s seboj, tako blaži visoko temperaturo.
Severni ali zahodni veter (tramontana, cers in mistral), ki je suh in močan, prispeva k dobremu zdravstvenem stanju vinograda.
Ta podnebna raznolikost spodbuja zasaditev ekološko različnih sort vinske trte.
Na tem ozemlju se prepletajo tri enote: gore in visoke planote, predgorja in srednje planote ter nazadnje obalna ravnina.
Značilna je vinogradniška monokultura, ki se razširja vse od delte Rone do španske meje.
9.2.
Posebnosti proizvoda
Vino z ZGO „Terres du Midi“ je proizvod, ki izhaja iz zgodovine vinogradniške južne Francije.
Na tem ozemlju so pridelovali vina iz prvih vinogradov v zahodni Evropi okoli kraja Agde že približno 600 let pr. n. št.
Leta 1907 je bila na vrhuncu vinogradniška kriza, ki je vključevala vidike, povezane s pridelavo vina, družbenim življenjem in ekonomijo vinogradniških gospodarstev.
Različne obdavčitve, prevelika proizvodnja in goljufije so bile katalizator za nezadovoljstvo.
Cene so se zniževale in kakovost vin se je zmanjševala.
Ob nepopustljivosti oblasti so languedoški vinogradniki ustanovili številne odbore za zaščito vinogradništva s predstavništvi v večini občin južne Francije, ki so se kmalu zbrali okoli Splošne konfederacije vinogradnikov južne Francije.
Pojem „vinogradniške južne Francije“ se je torej oblikoval tako, da je država priznala to konfederacijo, ki je omogočala obnovitev dialoga in iskanje rešitev za spopadanje s to krizo (znižanje davkov, zatiranje goljufij, pravila o prijavi vin in njihovem dajanju v promet, amnestija).
V ustanovnem aktu tega gibanja so jasno navedeni obrisi „vinogradniške južne Francije“, ki združuje štiri vinorodne departmaje – Pyrénées-Orientales, Aude, Hérault in Gard.
To območje je namenjeno skoraj izključno gojenju vinske trte.
Leta 1964 je bilo natančno in uradno opredeljena označba „vin de canton“, kantonsko vino, ki se nanaša na posamezno upravno območje pridelave s svojimi talnimi in podnebnimi značilnostmi.
Ta kantonska vina so se z odlokom iz leta 1968 spremenila v „vins de pays“ (deželna vina), ki so bila sprva označena z imenom departmaja proizvodnje in so izpolnjevala posebna merila proizvodnje, ki so določala višjo raven kakovosti.
S to fazo so „vina južne Francije“ dobila posebno prepoznavnost, ki je vodila od nastanka ZGO „Terres du Midi“.
Obseg proizvodnje vin z ZGO „Terres du Midi“ dosega 100 000 hektolitrov, kar vključuje tri barve vin.
Največ je rdečih vin (55 % proizvodnje).
Sledijo jim vina rosé (35 %), na koncu pa so bela vina.
Vina z zaščiteno geografsko označbo „Terres du Midi“ so večinoma pridelana z zvrščanjem sort vinske trte, ki so lahko tradicionalne v regiji ali pa prihajajo iz drugih vinorodnih regij.
Zasaditev teh sort je mogoča zaradi izkušenosti vinogradnikov, ki trto gojijo glede na različne talne razmere na geografskem območju, da bi pridelali kakovostno grozdje.
Zaradi bistvenega vpliva vročega in suhega sredozemskega podnebja grozdje doseže popolno zrelost na vseh območjih in pri vseh sortah vinske trte, primarne arome pa se ohranijo in celo okrepijo.
Za pridelana vina so tako značilne aromatičnost, sadnost in cvetličnost, katerih intenzivnost in narava se razlikujejo glede na sorte vinske trte v zvrsti.