C 202/80
HR
Službeni list Europske unije
9.6.2023.
Na tom zemljopisnom području razlikuju se uvjeti tla, a najreprezentativniji su kiseli škriljavac na visokim padinama, vapnenačka tla na vinorodnim visoravnima i ravnicama te stjenovite aluvijalne terase.
Sva su tla suha i slabo plodna te su pogodna za vinovu lozu jer omogućuju duboko korijenje.
Od planina Cévennes, Montagne Noire i podnožja Pireneja do obala lagune područje ZOZP-a „Terres du Midi” ispresijecano je rijekama Aude, Orb, Hérault, Vidourle i Gardon te čini veliki amfiteatar s kojeg se pruža pogled na Sredozemlje.
Tom području pogoduje sredozemna klima idealna za uzgoj vinove loze zahvaljujući vrućim i suhim ljetima te blagim zimama, kao i dvama kišnim godišnjim dobima, proljeću i jeseni.
Na tom području puše nekoliko vjetrova.
„Morski vjetar” redovito i ponekad snažno puše u Lionskom zaljevu, naročito za vrijeme dozrijevanja grožđa, te ublažava visoke temperature.
Suhi i snažni sjeverni ili zapadni vjetrovi (tramontana, cers i mistral) stvaraju uvjete koji pridonose dobrom zdravstvenom stanju vinograda.
Ti su klimatski čimbenici pogodni za sadnju sorti grožđa u tri različita okoliša: planinama i gorju, podnožjima brežuljaka i srednjim ravnicama te obalnim ravnicama.
Vinova loza monokultura je od delte Rhône do granice sa Španjolskom.
9.2.
Posebnosti proizvoda
ZOZP „Terres du Midi” proizvod je povezan s poviješću vinorodnog juga Francuske.
Vina se na tom području proizvode od vremena sadnje prvih vinograda u zapadnoj Europi u okolici Agda oko 600. g. pr.
Kr.
Vrhunac krize u vinogradarskom sektoru povezan s proizvodnjom vina, društvenim problemima i ekonomijom vinogradarskih poduzeća zbio se 1907.
Višestruki porezi, prekomjerna proizvodnja i prijevare djelovali su kao katalizator nezadovoljstva.
Cijene su pale, a s njima i kvaliteta vina.
Suočeni s nepopustljivošću nadležnih tijela, vinogradari Languedoca osnovali su brojne odbore za zaštitu vina s delegacijama u većini općina na jugu Francuske.
Oni su se ubrzo okupili u organizaciji Confédération Générale des Vignerons du Midi (Opći savez vinogradara Midija).
Ideja o „vinogradarskom Midiju” („Midi Viticole”) počela je nastajati nakon što je država priznala taj Savez.
Priznanje je omogućilo nastavak dijaloga i pronalazak rješenja za krizu (smanjenje poreza, sprečavanje prijevara, pravila o deklaraciji i premještanju vina, amnestija).
U dokumentu o osnivanju tog pokreta jasno se navode obrisi područja „Midi Viticole”, koji obuhvaća četiri vinorodna departmana Pyrénées-Orientales, Aude, Hérault i Gard.
To je područje gotovo isključivo posvećeno vinogradarstvu.
Pojam „vin de canton” (kantonalno vino) precizno je i zakonski definiran 1964. te se odnosi na vina koja se proizvode na administrativnom području proizvodnje posebnih pedoklimatskih obilježja.
Dekretom iz 1968. taj je pojam promijenjen u „vin de pays” (regionalno vino).
Regionalna vina u početku su se prepoznavala prema nazivu departmana u kojem su se proizvodila i morala su zadovoljiti određene kriterije proizvodnje kojima se zahtijevala veća razina kvalitete.
U toj je fazi vinima Midija omogućeno posebno priznanje koje je dovelo do nastanka ZOZP-a „Terres du Midi”.
Oko 100 000 hektolitara vina u tri boje proizvodi se pod ZOZP-om „Terres du Midi”.
Crvena vina čine većinu (55 % proizvodnje).
Ružičastih je sve više (35 %), dok ostatak čine bijela vina.
ZOZP „Terres du Midi” svoj izraz pronalazi uglavnom u miješanju sorti grožđa koje se tradicionalno uzgajaju u toj regiji ili su onamo donesene iz drugih vinogradarskih regija.
Te se sorte mogu utvrditi zahvaljujući stručnosti vinogradara u uzgoju vinove loze, točnije iskorištavanju različitih uvjeta tla na tom zemljopisnom području kako bi se dobilo kvalitetno grožđe.
Vruća i suha sredozemna klima ključna je za potpuno dozrijevanje grožđa na svim područjima i u svim sortama te za očuvanje, pa čak i jačanje primarnih aroma.
Proizvedena vina imaju karakterističnu aromatičnost kvalitetu (voćna i cvjetna), čiji intenzitet i priroda variraju ovisno o pomiješanim sortama.