C 202/80
ET
Euroopa Liidu Teataja
9.6.2023
Geograafilises piirkonnas on erinevad mullastikutingimused: kõige tüüpilisemad on happelised kiltkivimullad kõrgetel mäenõlvadel, platoode ja viinamarjakasvatustasandike lubjakivimullad ning kivised settelise tekkega terrassid, mille ühine omadus on see, et need on kuivad ja väheviljakad mullad, mis sobivad viinapuule ja võimaldavad juurtel sügavale tungida.
KGT „Terres du Midi“ piirkond, mida läbivad jõed Aude, Orb, Hérault, Vidourle ja Gardon, moodustab alates Sevennidest, Montagne Noire’ist ja Püreneede eelmäestikest kuni laguunidega rannikuni ulatusliku Vahemere poole pööratud terrassistiku.
Piirkonnas valitseb vahemereline kliima, mis soodustab viinamarjakasvatust tänu kuumadele ja kuivadele suvedele ning pehmetele talvedele, millele lisandub kaks vihmaperioodi sügisel ja kevadel.
Piirkonnas puhub mitut tüüpi tuult.
Meretuul puhub regulaarselt ja mõnikord tugevasti Lioni lahe kohal, eelkõige viinamarjade küpsemise ajal.
Merepritsmed jahutavad seega liiga kuuma ilma.
Kuiv ja tugev põhja- või läänetuul (tramontane, cers ja mistraal) kaitseb viinamarjaistanduste head sanitaarset seisundit.
Need kliimanüansid soodustavad mitmesuguse ökoloogiaga viinamarjasortide istutamist.
Sellel territooriumil esineb segamini kolme maastikutüüpi: mäed ja kõrgplatood, mäejalamid ja vaheplatood ning rannikutasandik.
Seda iseloomustab monokultuurne viinamarjakasvatus, mis ulatub Rhône’i jõe suudmealast kuni Hispaania piirini.
9.2.
Toote eripära KGT „Terres du Midi“ on Lõuna-Prantsusmaa veinitootmisala ajaloo tulemus.
Sellel territooriumil toodeti veine alates Lääne-Euroopa esimestest viinamarjaistandustest Agde’i ümbruses umbes 600 aastat e.m.a.
1907. aastal kulmineerus veinikriis, mis hõlmas viinamarjakasvatusettevõtete veinitootmise, ühiskonnaelu ja majandusega seotud aspekte.
Mitmesugused maksud, ületootmine ja pettused puhusid rahulolematuse lõkkele.
Hinnad langesid ning veinide kvaliteet halvenes.
Ametiasutuste järeleandmatuse tõttu moodustasid Languedoci viinamarjakasvatajad palju veinitootmise kaitse komiteesid delegatsioonidega enamikus Lõuna-Prantsusmaa kommuunides.
Kiiresti koguneti Lõuna-Prantsusmaa Viinamarjakasvatajate Keskühingu (Confédération Générale des Vignerons du Midi) ümber.
Seega on mõiste „Lõuna-Prantsusmaa veinitootmisala“ moodustunud nii, et riik tunnustas nimetatud ühingut, mis võimaldas alustada uuesti dialoogi ja leida lahendusi kriisiga toimetulekuks (maksude vähendamine, pettuste taandumine, veinide deklareerimise ja liikumise nõuded, amnestia).
Selle liikumise asutamisaktis on selgelt nimetatud Lõuna-Prantsusmaa veinitootmisala piirjooni, st et ala hõlmab nelja veinitootmis­ departemangu: Pyrénees-Orientales, Aude, Hérault ja Gard.
Neid alasid kasutatakse peaaegu eranditult viinamarjakas­ vatuseks.
Alates 1964. aastast on mõiste „kantonivein“ (vin de canton) täpselt määratletud õigusaktidega, silmas peetakse halduslikku tootmispiirkonda, kus on teatavad mullastiku- ja ilmastikutingimused.
1968. aasta dekreediga muudeti need „kantoniveinid“ „piirkonnaveinideks“ (vins de pays), mida esialgu identifitseeriti tootmisdepartemangu nimega ja mis vastasid erilistele valmistamiskriteeriumidele, mis kohustavad tagama parima kvaliteedi.
See etapp võimaldas „Lõuna-Prantsusmaa veinidel“ tuntust koguda, mis viis KGT „Terres du Midi“ tekkimiseni.
KGTga „Terres du Midi“ kolme värvi veine toodetakse 100 000 hektoliitrit.
Ülekaalus on punased veinid (55 % toodangust).
Roosade veinide tootmine (35 %) on tõusuteel ja valged veinid täiendavad valikut.
Kaitstud geograafiline tähis „Terres du Midi“ väljendub peamiselt sortide seguses, kusjuures need sordid võivad olla piirkonna traditsioonilised sordid või ka teistest veinipiirkondadest pärit sordid.
Neid sorte on võimalik istutada tänu nende viinamarjakasvatajate kogemustele, kes kasvatavad oma viinapuid geograafilise piirkonna erinevaid mullastikutingimusi arvestades, et saada kvaliteetseid viinamarju.
Tänu kuuma ja kuiva vahemerelise kliima olulisele mõjule saavutavad viinamarjad täieliku küpsuse kõikidel aladel ning kõikide sortide puhul, primaarsed aroomid säilivad ja isegi tugevnevad.
Seega iseloomustavad toodetavaid veine nende kvaliteetsed lõhna- ja maitseomadused, milles on tunda puuvilja- ja lillearoome ning mille intensiivsus ja laad varieeruvad olenevalt segus kasutatud sortidest.