7.6.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 199/17
Gaļas pH (mērot muguras garā muskuļa ribeņa daļā) ir cūkgaļas normālās kvalitātes robežās (pH1 > 6,0 un pH2 no 5,5 līdz 6,1), un gaļas krāsa pēc CIE diagrammas ir L* < 50 un a* > 15.
Salīdzinot ar standarta cūkgaļu, produktam “Meso turopoljske svinje” raksturīga tumšāka, sarkanāka krāsa, kompaktāka muskuļu struktūra un mazāka virsmas sekrēcija.
Tajā — jo īpaši zemādas daļā un starp muskuļiem — dabiski uzkrājas vairāk tauku.
Atdzisušie taukaudi ir stingri un spīdīgi baltā krāsā.
Termiski apstrādātai gaļai ir elastīga, sulīga konsistence, bagātīga garša un specifiska smarža, ko rada izkusušie gaļas tauki.
3.3.
Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem) Zīdīšanas periodā no 3 nedēļu vecuma līdz aptuveni 10 dienām pēc atšķiršanas sivēnus var barot ar zīdāmiem sivēniem paredzētu gatavu barības maisījumu, kas satur vismaz 18 % kopproteīna, un barības maisījumam, ko sivēniem izēdina līdz to nobarošanas sākumam, jāsatur vismaz 16 % kopproteīna.
Pēc sivēnu atšķiršanas līdz to nobarošanas sākumam sivēnus var barot arī ar saimniecībā gatavotu barības maisījumu, kura pamatsastāvu (vismaz 70 %) veido labības augi (kukurūza, mieži, kvieši, tritikāle) un kuram pievienoti proteīni, vitamīni un minerālvielas, kas nodrošina sabalansētu uzturu.
Sivēnus baro, tiem nodrošinot ēdienreizes, un tiem vienmēr pietiekamā daudzumā jābūt pieejamam svaigam dzeramajam ūdenim.
Audzēšanas laikā sivēniem jābūt pieejamai rupjajai lopbarībai.
Nobarošana sākas 4 līdz 6 mēnešu vecumā.
Nobarojamās cūkas baro ar zāles maisījumu un citu uz vietas pieejamu dabisku barību (garšaugiem, koku augļiem, savvaļas augļiem, saknēm, bumbuļaugiem, sēnēm, kukaiņiem, tārpiem, gliemežiem, čaulām u. c.), ko tās atrod, ganoties un rakņājoties zemē, un šo barību ik dienu papildina, lai veicinātu nobarošanos.
Vismaz 75 % koncentrēto piedevu jāsastāv no labības augiem, kuri jāpapildina ar proteīniem, vitamīniem un minerālvielām, kas vajadzīgi sabalansētam uzturam (vismaz 12 % kopproteīna).
Šādas barības maksimālā dienas deva nepārsniedz 2 % no dzīvnieka dzīvsvara vai — izņēmuma kārtā — līdz 3 % dabas katastrofu (sausuma, plūdu, stipras krusas u. c.) gadījumā, kad nav iespējama ganīšanās.
Nobarojamajām cūkām papildus jābūt pieejamai rupjajai lopbarībai, proti, svaigai lucernai un lucernas sienam, āboliņa/zāles maisījumiem, skābsienam, ķirbjiem, rāceņiem, krustziežu dzimtas dārzeņiem, kartupeļiem, nātrēm, augļiem un dārzeņiem, kviešu klijām un biešu mīkstumam.
Visai barībai, izņemot barību, kuru pietiekamā daudzumā (ar proteīnu, minerālvielu un vitamīnu piedevām) nevar saražot vietējo ierobežojumu dēļ vai kuru uz vietas nevar iegūt dabas katastrofu dēļ, ir jābūt iegūtai ģeogrāfiskajā ražošanas apgabalā.
Izņēmuma kārtā, ja dabas katastrofu (sausuma, plūdu, stipras krusas) dēļ vajadzīgo barību noteiktajā apgabalā nevar saražot, tāda paša veida barību var iegūt citos apgabalos, un īpašniekam tas dokumentāri jāpierāda.
Maksimālais barības daudzums, kas var būt iegūts ārpus 4. punktā minētā ģeogrāfiskā apgabala, nedrīkst pārsniegt 50 % no sausnas gadā.
3.4.
Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā Visiem produkta “Meso turopoljske svinje” ražošanas posmiem, ieskaitot cūku atnešanos, audzēšanu, nobarošanu un nokaušanu, jānotiek 4. punktā minētajā ģeogrāfiskajā apgabalā.
Ja to pamato zootehniskas prasības (piemēram, ciltsdarba vajadzības), izņēmuma kārtā vaislas dzīvnieki var būt iegūti ārpus noteiktā apgabala.
Visiem reģistrētajiem vai apstiprinātajiem uzņēmumiem (saimniecībām un kautuvēm), kas iesaistīti produkta “Meso turopoljske svinje” ražošanas ķēdē, jāatrodas noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.
3.5.
Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi Produkts “Meso turopoljske svinje” drīkst būt atdzesēta (svaiga) vai saldēta gaļa, kas sagriezta gabalos vai šķēlēs, iepakojumā vai bez iepakojuma.