30.5.2023
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 188/11
8. consideră că „valorile fundamentale” ar trebui să rămână baza comună pentru a consolida legăturile din cadrul Parteneriatului estic, și anume un angajament comun pentru libertate, democrație, stat de drept și drepturile omului, continuând totodată eforturile pentru a atinge obiectivele comune, cum ar fi promovarea egalității de gen, protecția minorităților și a drepturilor lor lingvistice, contracararea schimbărilor climatice, promovarea tranziției verzi și a celei digitale, sprijinirea unei societăți civile puternice și independente, creșterea rezilienței și a prosperității și aprofundarea relațiilor economice; subliniază că sprijinul constant pentru opoziția democratică bielorusă la toate nivelurile de guvernanță și pentru societatea civilă sunt esențiale pentru a promova valorile democratice în țară;
9. subliniază rolul semnificativ pe care îl pot juca autoritățile locale și regionale în apărarea acestor „valori fundamentale” în cadrul regiunilor și comunităților locale și în atingerea obiectivelor comune, garantând totodată principiul subsidiarității al UE și apropriindu-i pe cetățeni de Uniunea Europeană și de valorile sale;
10. subliniază, cu toate acestea, că – pentru ca parteneriatul să rămână prosper – trebuie redefinite obiectivele politice ale Parteneriatului estic și arhitectura sa multilaterală;
11. recunoaște că, după mai mult de un deceniu de cooperare în cadrul Parteneriatului estic, prioritățile specifice fiecărei țări partenere din est sunt în prezent divergente din cauza nevoilor lor diferite de dezvoltare, a priorităților lor naționale și a aspirațiilor lor de integrare, dar și din cauza politicii de agresiune, a tacticilor destabilizatoare și a dezinformării la care recurge Rusia.
Prin urmare, CoR așteaptă cu nerăbdare propunerea Comisiei Europene de a evalua viitorul Parteneriatului estic;
12.
observă că Parteneriatul estic rămâne un cadru relevant, care nu și-a epuizat întregul potențial regional, putând reprezenta în continuare o finalitate pentru toți partenerii, dacă este reformat astfel încât să se definească obiective specifice fiecărei țări în raport cu UE.
Formatele și instrumentele flexibile din acest cadru ar trebui să completeze atât nevoile noilor țări candidate la aderarea la UE, cât și pe cele ale celorlalți parteneri, păstrând totodată valorile și regulile comune, interesele și angajamentele reciproce;
13. subliniază că Parteneriatul estic ar trebui să fie mai orientat către rezultate și să-și adapteze instrumentele și formatele operaționale pentru a răspunde nevoilor partenerilor, inclusiv ajutându-i pe cei mai avansați în procesul lor de aderare la UE;
14. solicită atât Comisiei Europene, cât și guvernelor partenere să implice autoritățile regionale și locale în stabilirea priorităților de cooperare cu impact teritorial (de exemplu, legate de aspecte precum eficiența energetică, mediul, adaptarea la schimbări climatice, conectivitatea transporturilor, descentralizarea și reforma administrației publice, sprijinirea societății civile) și să le asocieze la platformele și grupurile relevante ale Parteneriatului estic, care ar trebui extinse la reprezentanții CORLEAP;
15.
observă impactul pozitiv al cooperării din cadrul Parteneriatului estic asupra vieții cetățenilor de rând, dar subliniază că vizibilitatea parteneriatului și a contribuției UE trebuie să crească pe baza realizărilor din trecut; acest lucru ar putea fi realizat și prin colaborare sistematică cu autoritățile locale și regionale și cu asociațiile lor de pe teren;
16.
observă că autonomia locală – un pilon de bază și piatra de temelie a democrației – trebuie sprijinită în continuare, pentru a atinge obiectivele Parteneriatului estic, și salută activitatea Congresului Consiliului Europei în acest domeniu;
III.
RECOMANDĂRI POLITICE
17. pledează pentru adoptarea unei abordări adaptate obiectivelor Parteneriatului estic pentru a reflecta nevoile diferite ale țărilor candidate la UE, ale țărilor potențial candidate și ale altor parteneri, deoarece abordarea universală nu mai este justificată; nevoile specifice fiecărei țări ar trebui concepute astfel încât să țină seama și de interesele specifice comunităților regionale și locale;
18. recomandă mai multă flexibilitate în definirea cadrului geografic al Parteneriatului estic, oferind posibilitatea unei cooperări mai strânse cu anumite țări, cum ar fi cele din Asia Centrală, și identificând domeniile de cooperare cu țările din Balcanii de Vest;