30.5.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 188/77
6. mudina Eiropas Ķimikāliju aģentūru (ECHA) vai attiecīgā gadījumā citu Eiropas kompetento iestādi izstrādāt vienotu pieeju, kā atklāt azbestu saturošus produktus.
Būtu vēlams izveidot reģistru, kurā būtu iekļauti iespējamie azbestu saturošie produkti un kurš dalībvalstīm atvieglotu agrīnu atklāšanu.
Tāpat Komiteja atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu likumdošanas iniciatīvai “Azbesta skrīnings, reģistrēšana un uzraudzība”, kuras mērķis ir novērst plaisu starp valstu darbībām šajā jomā.
Ieviešot obligātu ēkās esošā azbesta pārbaudi un reģistrāciju un izstrādājot valstu stratēģijas azbesta aizvākšanai, būtu jāpanāk koordinētas un salīdzināmas pieejas īstenošana visā ES, tādējādi radot drošāku vidi un panākot ES iedzīvotāju aizsardzības līmeni, kas ir augstāks.
Direktīvā būtu jāpievēršas arī vajadzībai aizsargāt neatliekamās palīdzības dienestus (tostarp ugunsdzēsējus, policistus, ārstus un glābšanas dienestu darbiniekus) no riskiem, kas saistīti ar pakļaušanu azbesta iedarbībai, un izveidot atjauninātu un pieejamu datubāzi ar ticamiem datiem par infrastruktūru, kurā konstatēta vai ir iespējama azbesta klātbūtne;
7. norāda: lai direktīva tiktu īstenota ar panākumiem, dalībvalstīm un ES iestādēm visos pārskatītās direktīvas koordinācijas un īstenošanas posmos būtu aktīvi jāiesaista vietējās un reģionālās pašvaldības;
8. atbalsta vienota ES satvara pieņemšanu ar mērķi atvieglot ES ēku fondā esošā azbesta identificēšanu un pēc tam – drošu aizvākšanu.
Komiteja aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis izstrādāt un veicināt kopējas, sistēmiskas un sistemātiskas pieejas īstenošanu azbesta problēmas risināšanā (sākot ar inventarizācijas metodēm, informācijas un izglītošanas kampaņām, azbesta aizvākšanai paredzētām iedzīvotāju, uzņēmēju un vietējo un reģionālo pašvaldību atbalsta programmām līdz pat veselības aizsardzības un azbesta uzglabāšanas risinājumiem);
9. ar bažām norāda, ka dažās ES dalībvalstīs ir atļauts pašiem demontēt azbesta produktus.
Komiteja norāda: tā kā darba ņēmēju apmācība ir būtiska, lai novērstu riskus, ko rada azbesta iedarbība darbavietā, ir vajadzīgas Eiropas pamatnostādnes par nepieciešamo prasmju sertifikāciju, lai nodrošinātu, ka visā ES tiek piemēroti vienādi standarti.
Tādēļ Komiteja mudina izstrādāt Eiropas pamatnostādnes par tādu prasmju sertifikāciju, kas darba ņēmējiem vajadzīgas, lai droši aizvāktu azbestu saturošus komponentus;
10. aicina Eiropas Komisiju izveidot mehānismus, kas, palielinot informētību, veicot efektīvākus izglītojošus pasākumus un aizsargājot darba ņēmējus un iedzīvotājus ar efektīvām, pievilcīgām un mērķtiecīgām izglītojošām un informatīvām programmām (tostarp vietējo un reģionālo pašvaldību un veselības aprūpes speciālistu vidū), ļautu droši paātrināt azbesta likvidēšanu;
11. norāda, ka zaļā pārkārtošanās, pēc kuras visi tiecas, un ES vērienīgā mērķa –, proti, palielināt ēku renovācijas rādītāju, – īstenošana renovācijas viļņa ietvaros var vienlaikus palielināt eksponētību azbestam, it īpaši būvstrādnieku gadījumā.
Tādēļ ir jāievieš risinājumi, kas ļauj efektīvāk uzraudzīt azbesta aizvākšanas procesu, kā arī jāparedz īpaša veselības aprūpes sistēma ar azbestu saistītu slimību ārstēšanai (darba ņēmējiem, kas strādā pašlaik un strādāja agrāk nozarēs, kurās ir arodekspozīcija);
12. norāda uz nepieciešamību uzsākt un finansiāli atbalstīt pētniecības un izstrādes centru novatoriskus pasākumus drošai azbesta apglabāšanai, saglabāšanai un uzglabāšanai (piemēram, saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis”).
Lielākajā daļā valstu bīstamo atkritumu uzglabāšana joprojām notiek poligonos vai īpašās azbesta atkritumiem paredzētās glabātavās.
Azbesta aizvākšanas tempa pieaugums ir līdzvērtīgs būtiskam šā bīstamā minerāla uzglabāšanas zonas paplašinājumam.
Vienlaikus Komiteja iesaka izveidot tādu pilsētu un reģionu tīklu, kuri savā teritorijā saskaras ar azbesta problēmu un ietekmi.
Tā mērķis būtu attīstīt sadarbību, kas ietver prakses apmaiņu un partnerību izveidi, lai īstenotu kopīgus starptautiskus pētniecības projektus, kurus līdzfinansē Eiropas Savienība;
13. atzīmē, ka azbesta aizvākšanas lēnā tempa galvenais iemesls ir tas, ka tiek līdzfinansēta tikai azbestu saturošu izstrādājumu (jo īpaši eternīta jumtu) demontāža un likvidēšana.
Privātpersonām bieži nav pietiekamu finanšu resursu celtniecības materiāliem un pakalpojumiem, kas saistīti ar jumta seguma nomaiņu, un tāpēc viņi atsakās no investīcijām.
Ir jāievieš jauni dotāciju un stimulu mehānismi (piemēram, nodokļu atvieglojumi, subsīdijas);
14. lai aizsargātu azbesta iedarbībai pakļautos darba ņēmējus un samazinātu azbesta ietekmi uz vidi, pievienojas aicinājumam izstrādāt tādu Eiropas stratēģiju azbesta aizvākšanai, kas nodrošinātu integrētu pieeju dažādām politikas jomām un visās dalībvalstīs īstenotu sistēmiskus un efektīvus risinājumus attiecībā uz inventarizācijas, uzraudzības, drošas apglabāšanas, uzglabāšanas un izglītības (apmācības) metodēm;