2023 5 30
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 188/3
17. mano, kad būtina įgyvendinti įvairias kaimo vietovių politikos priemones siekiant spręsti gyventojų skaičiaus mažėjimo problemą, dėl kurios prarandami specialistai, ypač labiausiai nuo klimato kaitos nukentėjusiose vietovėse ir vietovėse, kuriose esama didelių ir nuolatinių gamtinių arba demografinių kliūčių, pvz., atokiausiuose regionuose, salose ir atokesniuose bei izoliuotuose regionuose, kuriuose galimybės naudotis ištekliais dažnai yra labiau ribotos.
Komitetas pakartoja, kad tokių vietovių ateitis priklauso nuo jaunų specialistų išlaikymo ir pritraukimo, kad jie ten galėtų siekti savo gyvenimo tikslų, ir nuo visapusiško jaunimo dalyvavimo ieškant vietos problemų sprendimo būdų; 18. ragina užtikrinti, kad švietimas ir mokymas būtų prieinamas visoms amžiaus ir socialinėms grupėms, tiek fiziškai vietoje, tiek per nuotolinę prieigą, taip pat dalytis žiniomis apie naujoviškus įgūdžių įgijimo procesų metodus ir kurti bendruomenių centrus, kuriuose būtų teikiamos įvairios paslaugos – nuo bibliotekų iki socialinio darbo; taip pat sutinka, kad svarbu plėsti darbo ir mokymosi galimybes ir propaguoti priemones, skatinančias darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą; 19. mano, kad siekiant spręsti kartų kaitos problemą, labai svarbu skatinti vykdyti viešąją politiką, remiančią ūkių modernizavimą ir prisitaikymą prie klimato kaitos, taip pat skatinti jaunuosius specialistus rinktis žemės ūkio sektorių.
Šiuo tikslu, reikia iš naujo apsvarstyti ir remti galimybes dalyvauti vietos lygmeniu įgyvendinamose socialinės integracijos ir integracijos į darbo rinką programose, pasinaudoti švietimo, kvalifikacijos kėlimo ir profesinio perkvalifikavimo ir kultūrinės veiklos galimybėmis; 20. pabrėžia, kad pažangieji kaimai suteikia naujų galimybių kaimo ekonomikos įvairinimui ir prieigai prie darbo rinkos, ir prašo intensyvios paramos kaimo vietovėms, kad jos galėtų įgyvendinti 2030 m. politikos programą, ypač stiprinant žmonių skaitmeninius įgūdžius ir švietimą, saugią ir tvarią skaitmeninę infrastruktūrą, įmonių skaitmeninę transformaciją ir viešųjų paslaugų skaitmeninimą; palankiai vertina tai, kad kaimo vietovės įtrauktos į Europos deklaraciją dėl skaitmeninio dešimtmečio skaitmeninių teisių ir principų; 21. pripažįsta svarbų moterų vaidmenį tose vietovėse, kurioms gresia gyventojų skaičiaus mažėjimas, todėl skatina ir remia priemones, kuriomis siekiama kurti lygias galimybes moterims novatoriškose, tvariose ir kūrybiškose darbo vietose ir paslaugose; 22. pabrėžia, kad valstybės narės turi tvirtai remti politiką, kuria skatinamas mergaičių ir moterų dalyvavimas MTIMM švietime (gamtos mokslai, technologijos, inžinerija, menai ir matematika), ir įvesti paskatas kurti darbo vietas sektoriuose, kuriuose galima pritaikyti jų žinias; 23. pabrėžia, kad labai svarbu skatinti skaitmeninę pertvarką regionuose, kuriuose susiduriama su specialistų ugdymo kliūtimis, taip pat siekiant stiprios ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos.
RK siūlo skatinti skaitmeninę sanglaudą kaip Europos Sąjungos tikslą, kad būtų sukurta tinkama skaitmeninė struktūra, užtikrinanti, kad nuotolinis darbas, e. paslaugos ir skaitmeninis švietimas būtų prieinami visiems.
Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas nepalankioje padėtyje esančių ir pažeidžiamų grupių galimybei naudotis skaitmeninėmis priemonėmis; 24. pažymi, kad Europos pasienio regionų piliečiai ir įmonės susiduria su daugybe teisinių ir administracinių kliūčių, trukdančių ekonomikos augimui ir tarpvalstybiniam bendradarbiavimui, ir pabrėžia, kad visoms valstybėms narėms reikia sukurti Šengeno erdvę be sienų, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos studentų, darbuotojų ir įmonių judumui, ypač pasienio regionuose; 25. pabrėžia socialinių inovacijų vaidmenį kuriant naujas idėjas, paslaugas ir modelius, kad būtų galima geriau spręsti su visuomene susijusius iššūkius, visų pirma užimtumo, švietimo, įgūdžių ir socialinės įtraukties srityse, ir jų pridėtinę vertę bendruomenių vystymuisi ir socialinių paslaugų gerinimui vietoje.
Šiuo tikslu Komitetas atkreipia dėmesį į socialinės ekonomikos potencialą profesinio mokymo srityse, universitetuose ir visuose švietimo lygmenyse, taip pat aktyvios užimtumo politikos, taip pat įgūdžių ir kompetencijų ugdymo srityse; 26. ragina panaudoti „ESF socialinių inovacijų+“ lėšas siekiant stiprinti inovacinius pajėgumus ir sudaryti palankesnes sąlygas novatoriškų sprendimų perkėlimui ir plėtrai; Švietimo veiksmingumo didinimas ir reagavimas į darbo rinkos poreikius
27. pažymi, kad padėtis visoje ES labai skiriasi, vienas iš pagrindinių iššūkių rengiant ir įgyvendinant naujus švietimo ir mokymo standartus ir praktiką yra tai, kiek jie sėkmingai atitinka darbo rinkos poreikius.
Įgūdžių trūkumas ir įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitiktis didina teritorinius skirtumus, todėl šią problemą reikia spręsti įgyvendinant gerai parengtą, vietos poreikiais grindžiamą ir tinkamai finansuojamą politiką;