2023.5.30.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 188/3
17. úgy véli, hogy a tehetségek elvesztéséhez vezető elnéptelenedés kezelése érdekében számos, vidéki területekre vonatkozó szakpolitikai intézkedést kell bevezetni, különösen az éghajlatváltozás által leginkább érintett területeken, valamint a súlyos és tartós természeti vagy demográfiai akadályokkal küzdő területeken, például a legkülső régiókban, a szigeteken, valamint a távolabbi és elszigeteltebb régiókban, ahol az erőforrásokhoz való hozzáférés gyakran korlátozottabb.
Az RB ismételten hangsúlyozza, hogy az ilyen területek jövője attól függ, hogy sikerül-e megtartaniuk és odavonzaniuk a fiatal tehetségeket, hogy életcéljaikat ott valósítsák meg, valamint attól, hogy a fiatalokat teljes mértékben bevonják-e a helyi kihívások megoldásának keresésébe; 18. kéri, hogy az oktatás és a képzés legyen hozzáférhető minden korosztály és társadalmi csoport számára, közvetlenül a helyszínen és távolról egyaránt, és osszák meg a készségfejlesztési folyamatokra vonatkozó innovatív megközelítésekkel kapcsolatos ismereteket.
Emellett olyan közösségi központok kialakítását szorgalmazza, amelyek számos szolgáltatást nyújtanak, a könyvtáraktól kezdve egészen a szociális munkáig, és egyetért azzal, hogy fontos a foglalkoztatási és képzési lehetőségek kiszélesítése, illetve a munka és a magánélet közötti egyensúlyt elősegítő intézkedések ösztönzése; 19. úgy véli, hogy a gazdaságok korszerűsítését és éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodását előmozdító, valamint a fiatal szakembereket mezőgazdasági tevékenységre ösztönző közpolitikák elengedhetetlenek az ágazatban jelentkező generációváltási probléma kezeléséhez.
Ezért a társadalmi-munkaerőpiaci beilleszkedést célzó programokhoz, a helyi szinten nyújtott oktatási, illetve továbbképzési és átképzési lehetőségekhez, valamint a kulturális tevékenységekhez való hozzáférésüket át kell gondolni és támogatni kell; 20. hangsúlyozza, hogy az „intelligens falvak” új lehetőségeket teremtenek a diverzifikált vidéki gazdaság és a munkaerőpiachoz való hozzáférés szempontjából, és intenzív támogatást kér a vidéki térségek számára a 2030-as szakpolitikai program megvalósításához, különösen a digitális készségek és oktatás, a biztonságos és fenntartható digitális infrastruktúrák, a vállalkozások digitális átalakítása és a közszolgáltatások digitalizálása érdekében; üdvözli, hogy a vidéki térségek bekerültek a digitális évtizedben érvényre juttatandó digitális jogokról és elvekről szóló európai nyilatkozatba; 21. elismeri, hogy a nők fontos szerepet játszanak az elnéptelenedés kockázatának kitett területeken, és ezért ösztönzi és támogatja azokat az intézkedéseket, amelyek célja, hogy egyenlő esélyeket teremtsenek a nők számára az innovatív, fenntartható és kreatív munkahelyeken és szolgáltatásokban; 22. hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak határozottan támogatniuk kell a lányok és a nők STEAM oktatásban (információs és kommunikációs technológia, természettudományok, technológia, műszaki tudományok, művészetek és matematika) való részvételét előmozdító szakpolitikákat, és ösztönözniük kell a munkahelyteremtést azokban az ágazatokban, ahol alkalmazható a nők tudása; 23. hangsúlyozza, hogy a tehetségfejlesztés csapdájába került régiók digitális átállásának felgyorsítása létfontosságú, és az erős gazdasági, társadalmi és területi kohézió érdekében is szükséges.
Az RB azt javasolja, hogy az Európai Unió tűzze ki célul a „digitális kohézió” előmozdítását, hogy megfelelő digitális infrastruktúra álljon rendelkezésre annak biztosításához, hogy a távmunka, az e-szolgáltatások és a digitális oktatás mindenki számára elérhetővé váljon.
Kiemelt figyelmet kell fordítani a hátrányos helyzetű és kiszolgáltatott csoportok digitális eszközökhöz való hozzáférésére; 24. megállapítja, hogy Európa határ menti régióinak polgárai és vállalkozásai számos jogi és adminisztratív akadályba ütköznek, amelyek gátolják a gazdasági növekedést és a határokon átnyúló együttműködést, valamint hangsúlyozza, hogy – különösen a határ menti régiókban élő – diákok, munkavállalók és vállalkozások mobilitásának elősegítése érdekében szükség van a minden uniós tagállamot magában foglaló, határok nélküli schengeni térségre; 25. hangsúlyozza a szociális innováció szerepét a társadalmi kihívások hatékonyabb kezelését célzó új ötletek, szolgáltatások és modellek kidolgozásában, különösen a foglalkoztatás, az oktatás, a készségek és a társadalmi befogadás területén, és kiemeli, hogy a szociális innováció többletértéket képvisel a közösségfejlesztés és a hatékonyabb helyi szociális szolgáltatások tekintetében.
Ennek kapcsán rámutat a szociális gazdaságban rejlő lehetőségekre a szakképzésben, a felsőoktatásban és az oktatás minden szintjén, illetve az aktív foglalkoztatáspolitikák, valamint a készségek és kompetenciák fejlesztése terén; 26. ösztönzi az ESZA szociális innováció+ forrásainak felhasználását az innovációs kapacitás megerősítése, valamint az innovatív megoldások átadásának és elterjesztésének megkönnyítése érdekében; Az oktatás hatékonyságának növelése és a munkaerőpiaci igények kielégítése
27. megjegyzi, hogy bár rendkívül sokféle helyzettel találkozhatunk az EU-n belül, az oktatásra és képzésre vonatkozó új normák és gyakorlatok kidolgozása és végrehajtása során az jelenti az egyik legnagyobb kihívást, hogy ezek milyen mértékben felelnek meg a munkaerőpiaci igényeknek.
A készséghiány és a strukturális munkaerőhiány súlyosbítja a területek közti egyenlőtlenségeket, és ezt átgondolt, helyi alapú és megfelelően finanszírozott szakpolitikák révén kell orvosolni;