30.5.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 188/3
17. peab vajalikuks rakendada maapiirkondade suhtes mitmesuguseid poliitikameetmeid, et võidelda rahvastikukaoga, mis põhjustab talentide lahkumist, eelkõige piirkondades, mida kliimamuutused kõige rohkem mõjutavad ning kus esineb raskeid ja püsivaid looduslikke või demograafilisi takistusi, nagu äärepoolseimad piirkonnad, saared ning kaugemad ja eraldatud piirkonnad, kus juurdepääs ressurssidele on sageli piiratum.
Komitee kordab, et selliste piirkondade tulevik sõltub noorte talentide hoidmisest ja ligimeelitamisest, et nad saaksid seal saavutada oma elueesmärgid, ning noorte täielikust kaasamisest kohalikele probleemidele lahenduste otsimisel;
18. nõuab, et haridus ja koolitus oleksid kättesaadavad igas vanuses inimestele ja kõigile sotsiaalsetele rühmadele nii füüsiliselt kohapeal kui ka kaugjuurdepääsu kaudu.
Jagada tuleks ka teadmisi uuenduslike lähenemisviiside kohta oskuste omandamisel ja luua kogukonnakeskused, mis pakuvad mitmesuguseid teenuseid alates raamatukogudest kuni sotsiaaltööni.
Samuti nõustub komitee sellega, kui oluline on laiendada töö- ja koolitusvõimalusi ning julgustada meetmeid töö- ja eraelu tasakaalustamiseks;
19. peab hädavajalikuks edendada riiklikke poliitikameetmeid, millega toetatakse põllumajandusettevõtete modernisee­ rimist ja nende kohanemist kliimamuutustega ning julgustatakse noori spetsialiste põllumajandussektoris tegutsema, et lahendada põlvkondade vahetuse probleem.
Selleks tuleb uuesti läbi mõelda ja toetada juurdepääsu sotsiaalse integratsiooni ja tööturule integreerimise programmidele, haridusele, kohalikul tasandil pakutavale oskuste täiendamisele ja ümberõppe võimalustele ning kultuuritegevusele;
20. tõstab esile, et arukad külad loovad uusi võimalusi maapiirkondade majanduse mitmekesistamiseks ja juurdepääsuks tööturule; nõuab intensiivset toetust maapiirkondadele, et täita 2030. aasta poliitikameetmete programmi, eelkõige et tugevdada digioskusi ja -haridust, turvalist ja kestlikku digitaristut, ettevõtete digipööret ja avalike teenuste digiüleminekut; väljendab heameelt, et maapiirkonnad on kaasatud Euroopa digiõiguste ja -põhimõtete deklaratsiooni digikümnendiks;
21. tunnistab naiste olulist rolli rahvastikukao ohus olevates piirkondades ning seetõttu edendab ja toetab meetmeid naistele võrdsete võimaluste loomiseks töökohtadel ja teenustes, mis on uuenduslikud, kestlikud ja loovad;
22. rõhutab, et liikmesriigid peavad kindlalt toetama poliitikat, mis soodustab tüdrukute ja naiste osalemist STEAM-hariduses (info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, teadus, tehnoloogia, inseneeria, kunst ja matemaatika), ning pakkuma stiimuleid töökohtade loomiseks sektorites, kus nende teadmisi saab rakendada;
23. rõhutab, et talentide arengulõksu sattunud piirkondade digiülemineku hoogustamine on oluline ka tugeva majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse huvides.
Komitee teeb ettepaneku edendada digitaalset ühtekuuluvust kui Euroopa Liidu eesmärki, nii et saaks rajada asjakohase digitaalse taristu, mis tagaks, et kaugtöö, e-teenused ja digiõpe saaksid kõigile juurdepääsetavaks.
Erilist tähelepanu tuleks pöörata ebasoodsas olukorras olevate ja haavatavate rühmade juurdepääsule digitaalsetele vahenditele;
24. märgib, et Euroopa piirialade kodanikud ja ettevõtjad seisavad silmitsi arvukate õiguslike ja haldustakistustega, mis pärsivad majanduskasvu ja piiriülest koostööd, ning rõhutab vajadust piirideta Schengeni ala järele kõigi liikmesriikide jaoks, et hõlbustada üliõpilaste, töötajate ja ettevõtjate liikuvust, eriti piirialadel;
25. rõhutab sotsiaalse innovatsiooni rolli uute ideede, teenuste ja mudelite väljatöötamisel, et paremini lahendada ühiskondlikke probleeme, eelkõige tööhõive, hariduse, oskuste ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas, ning selle lisaväärtust kogukonna arengule ja sotsiaalteenuste parandamisele kohapeal.
Sellega seoses rõhutab komitee sotsiaalmajanduse potentsiaali kutseõppes, ülikoolides ja kõigil haridustasanditel ning aktiivse tööhõivepoliitika valdkonnas, samuti oskuste ja pädevuste arendamisel;
26. julgustab kasutama ESF+ fondi sotsiaalse innovatsiooni haru rahalisi vahendeid, et tugevdada innovatsioonisuut­ likkust ning hõlbustada uuenduslike lahenduste ülekandmist ja täiustamist;
Hariduse tõhususe suurendamine ja tööturu vajadustele vastamine
27. märgib, et kuigi olukord on ELis väga erinev, on hariduse ja koolituse uute standardite ja tavade väljatöötamisel ja rakendamisel üks peamisi probleeme see, mil määral need vastavad edukalt tööturu vajadustele.
Oskuste nappus ja tööturu nõudlusele mittevastavus süvendavad territoriaalset ebavõrdsust ning sellega tuleb tegeleda hästi kavandatud, kohapõhiste ja piisavalt rahastatud meetmete abil;