C 185/36
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
26.5.2023.
9.
ATZĪST, ka šobrīd Eiropas fundamentālās un demokrātiskās vērtības ir pakļautas pārbaudījumiem un ka neprovocētā Krievijas agresija pret Ukrainu ir mainījusi ģeopolitisko ainu.
PIEKRĪT, ka kopīgi centieni un transnacionālā sadarbība izglītības un mācību jomā ne tikai atvieglo un stiprina Savienības un dalībvalstu reaģēšanu uz vajadzībām, kuras radušās agresijas rezultātā, bet arī palīdz nostiprināt mūsu svarīgākās vērtības un principus attiecībā uz izglītību – tādus kā iekļautību, taisnīgumu, akadēmisko brīvību un institucionālo autonomiju –, kā arī mūsu kopējās vērtības un vienotību Savienībā.
10.
UZSVER, ka Eiropas izglītības telpas pilnīgai panākšanai un noturīgas, drošas, ilgtspējīgas un pārticīgas Eiropas izveidei ļoti svarīgi ir apzināt un likvidēt atlikušos šķēršļus mācīšanās un mācīšanas mobilitātei.
Transnacionālā sadarbība spēcina Eiropas izglītības un mācību iekļautību, taisnīgumu, izcilību, daudzveidību, pievilcību un globālo konkurētspēju.
Tāpēc PIEKRĪT, ka būtu jāīsteno centieni par realitāti padarīt automātisku savstarpējo atzīšanu izglītībā un mācībās.
Tāpat PIEKRĪT, ka būtu jāveicina izglītojamo un skolotāju iespējas būt mobiliem un institūcijām Eiropā un ārpus tās – iespējas savstarpēji sadarboties.
11.
ATZĪST, ka kopš 2017. gada ir panākts progress ceļā uz Eiropas izglītības telpas izveidi un ka visā ES ir īstenots plašs pasākumu diapazons, lai sasniegtu stratēģiskās prioritātes, kas izklāstītas stratēģiskajā satvarā Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā (2021–2030).
Ar dažādu iniciatīvu, sadarbības un koprades palīdzību Eiropas izglītības telpa pakāpeniski iegūst savu veidolu.
12.
PIEKRĪT, ka atlikušajā pirmā cikla periodā līdz 2025. gadam ļoti svarīgi būs koncentrēties uz īstenošanu nacionālā un Eiropas līmenī saistībā ar stratēģisko satvaru un atbilstīgi katra līmeņa attiecīgajai kompetencei, kā arī veicot stingru pārraudzību esošo struktūru ietvaros, pienācīgu uzmanību pievēršot administratīvajam slogam.
13.
UZSVER, ka piecas stratēģiskās prioritātes, kas noteiktas stratēģiskajā satvarā Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā (2021–2030), ir pamats darbam un arī turpmākai Eiropas mēroga sadarbībai izglītības un mācību jomā, tostarp ceļā uz Eiropas izglītības telpas izveidi.
PIEKRĪT, ka pašreizējā vidusposma novērtēšanas procesā un pilnajā ziņojumā par Eiropas izglītības telpu, kas Eiropas Komisijai jāpublicē 2025. gadā, galvenā uzmanība būtu jāpievērš minētajām piecām stratēģiskajām prioritātēm, ietverot padziļinātāku analīzi konkrētajās turpmāk uzskaitītajās jomās.
14.
ATZĪST, ka ar ES līmeņa mērķrādītājiem saistītajos pēcpasākumos novērojamas pozitīvas tendences vairākos ilglaicīgos rādītājos, piemēram, lielāka līdzdalība pirmsskolas izglītībā un aprūpē, mazāka izglītības priekšlaicīga pamešana un lielāks to jauniešu īpatsvars, kas ieguvuši terciārā līmeņa izglītību.
Tomēr tāpat ir skaidrs, ka atliek vēl daudz izaicinājumu, jo īpaši sociālekonomiskā stāvokļa ietekme uz sekmēm izglītībā un izglītojamo labbūtību.
Tāpēc PIEKRĪT – lai līdz 2025. gadam izveidotu Eiropas izglītības telpu, īpaša uzmanība būtu jāpievērš šādām jomām: — uzlabot taisnīgumu, iekļautību, kā arī sekmes ikvienam izglītībā un mācībās un pamatkompetenču apguvē, tostarp pamatprasmju apguvē, lai dotu iespēju visu Eiropas pilsoņu pilnīgai personīgajai, sociālajai, pilsoniskajai un profesionālajai izaugsmei; — uzlabot skolotāja profesiju un risināt skolotāju trūkuma problēmu; sekmēt skolotāju profesionālo izaugsmi, mobilitātes iespējas, darba apstākļus un labbūtību, jo tie ir svarīgi faktori profesijas pievilcības uzlabošanā; — novērst atlikušos šķēršļus mobilitātei, vienlaikus veicinot iekļaujošu, ilgtspējīgu un līdzsvarotu mobilitāti Eiropas Savienībā, tostarp, panākot automātisku savstarpēju atzīšanu izglītībā un mācībās (3); — sekmēt mūžizglītību, tostarp pieaugušo izglītību, prasmju pilnveidi un pārkvalifikāciju, īpaši uzsverot prasmes un kompetences zaļās un digitālās pārkārtošanās procesiem.
15.
PĀRDOMĀS stratēģisko satvaru un apsvērs prioritāro jomu pārskatīšanu un citu vajadzīgo korekciju veikšanu otrajam ciklam laikā līdz 2030. gadam.
(3) Saskaņā ar Padomes Ieteikumu (2018. gada 26. novembris) par to, kā sekmēt augstākās izglītības un vidējās izglītības un mācību kvalifikāciju un ārvalstīs pavadītu mācību periodu rezultātu automātisku savstarpēju atzīšanu (OV C 444, 10.12.2018., 1. lpp.).