26.5.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 185/35
Padomes Rezolūcija par Eiropas izglītības telpa: Raugoties līdz 2025. gadam un pēc tam (2023/C 185/08)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
1.
ATGĀDINA par politisko kontekstu saistībā ar Eiropas izglītības telpu, kā izklāstīts šīs rezolūcijas pielikumā.
2.
ATKĀRTOTI APSTIPRINA, ka Eiropas izglītības telpa var kļūt par realitāti līdz 2025. gadam tikai tad, ja dalībvalstis izrādīs stingru politisku apņemšanos, un UZSVER, ka gan dalībvalstīm, gan Komisijai ir jāturpina centieni savas attiecīgās kompetences robežās un pēc vajadzības iesaistot attiecīgās ieinteresētās personas nacionālā un Eiropas līmenī, lai spertu vajadzīgos soļus ceļā uz Eiropas izglītības telpas izveidi.
3.
PIEŅEM ZINĀŠANAI Komisijas paziņojumu par progresu ceļā uz Eiropas izglītības telpas izveidi (1).
4.
UZSVER, ka izglītībai un mācībām visos kontekstos, visos līmeņos un visos veidos ir izšķiroša nozīme sociālās kohēzijas, konkurētspējas un ilgtspējīgas izaugsmes nodrošināšanā Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs un to gatavības panākšanā zaļās un digitālās pārkārtošanās procesam un to atbalstīšanā šā procesa gaitā.
Īpaši laikā, kad iedzīvotājiem ir būtiski rast personīgu piepildījumu un labbūtību, kā arī pielāgoties mainīgās pasaules izaicinājumiem un vēl vairāk iesaistīties aktīvā un atbildīgā pilsoniskumā, UZSVER, cik svarīga ir kvalitatīva, iekļaujoša un taisnīga izglītība, mācības un mūžizglītība ikvienam – kā bērniem, tā pieaugušajiem.
5.
UZSVER, ka Eiropas izglītības telpas pamatā vajadzētu būt mūžizglītības pieejai, kas aptver izglītības un mācību sistēmas iekļaujošā un holistiskā veidā un attiecas uz mācīšanu, mācībām un mācīšanos visos kontekstos, visos līmeņos un formās – formāli, neformāli vai ikdienēji, no pirmsskolas izglītības un aprūpes līdz pat izglītībai skolās un profesionālajai izglītībai un mācībām, kā arī augstākajai izglītībai un pieaugušo izglītībai.
6.
ATKĀRTOTI NORĀDA, ka starp attiecīgajām ES iniciatīvām izglītības un mācību jomā un iniciatīvām saistītās politikas jomās un nozarēs (īpaši nodarbinātības, sociālās politikas, pētniecības, inovācijas, vides, jaunatnes un kultūras un radošajās nozarēs) būtu jāuzlabo starpnozaru sadarbība, vienlaikus ievērojot attiecīgo politikas jomu Līgumos noteikto juridisko pamatu.
UZSVER, ka ir jānodrošina visu ES izglītības un mācību jomas iniciatīvu koordinācija un saskaņotība, jo īpaši, ja tās skar prasmes un kompetences.
7.
ATZĪMĒ, ka Eiropas sadarbība izglītībā un mācībās ir izšķiroši svarīga sociālajai kohēzijai un labi funkcionējošai ekonomikas videi Eiropas Savienībā, lai nodrošinātu Savienības ilgtermiņa konkurētspēju un zaļās un digitālās pārkārtošanās sekmīgu gaitu un lai mazinātu sociālo, reģionālo un ekonomisko nevienlīdzību.
Tāpēc ATZĪST nozīmīgo ieguldījumu, kāds Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā ir Eiropas pusgada attiecīgajos elementos, tostarp saskaņā ar stratēģisko satvaru.
8.
UZSVER, cik svarīgi ir veicināt sinerģiju starp Eiropas izglītības telpu, Eiropas augstākās izglītības telpu un Eiropas pētniecības telpu, tai pašā laikā izvairoties no resursu, struktūru un instrumentu dublēšanās, kā arī visās to misijās pilnībā izmantojot Eiropas universitāšu alianses potenciālu, tostarp, atbalstot to ilgtspēju un turpinot stiprināt to pētniecisko un inovācijas dimensiju atbilstīgi Padomes 2022. gada 5. aprīļa Ieteikumam “Veidot tiltus efektīvai sadarbībai augstākās izglītības jomā Eiropā” (2).
(1) COM(2022) 700 final.
(2) OV C 160, 13.4.2022., 1. lpp.