C 185/36
ET
Euroopa Liidu Teataja
26.5.2023
9.
TUNNISTAB, et Euroopa põhi- ja demokraatlikud väärtused on ohus ning Venemaa provotseerimata agressioon Ukraina vastu on muutnud geopoliitilist maastikku.
NÕUSTUB, et ühised jõupingutused ja riikidevaheline koostöö hariduse ja koolituse valdkonnas mitte ainult ei hõlbusta ja tugevda liidu ja liikmesriikide reageerimist agressiooni tagajärjel tekkinud vajadustele, vaid aitavad tugevdada ka meie peamisi haridusalaseid väärtusi ja põhimõtteid, nagu kaasatus, võrdsus, akadeemiline vabadus ja institutsiooniline autonoomia, samuti meie ühiseid väärtusi ja ühtsust liidus;
10.
RÕHUTAB, et õppimise ja õpetamisega seotud liikuvust pärssivate allesjäänud takistuste kindlakstegemine ja kõrvaldamine on väga oluline Euroopa haridusruumi täielikuks saavutamiseks ning vastupidava, turvalise, kestliku ja jõuka Euroopa loomiseks.
Riikidevaheline koostöö suurendab Euroopa hariduse ja koolituse kaasavust, võrdsust, kvaliteeti, mitmekesisust, atraktiivsust ja üleilmset konkurentsivõimet.
NÕUSTUB seetõttu, et tuleks teha jõupingutusi, et muuta hariduse ja koolituse automaatne vastastikune tunnustamine reaalsuseks.
Samuti NÕUSTUB, et tuleks edendada õppijate ja õpetajate liikuvuse võimalusi ning Euroopa ja muude institutsioonide vahelise koostöö võimalusi;
11.
TUNNISTAB, et alates 2017. aastast on tehtud edusamme Euroopa haridusruumi loomisel ning et kogu ELis on rakendatud mitmesuguseid meetmeid, et saavutada hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegiline raamistikus (2021–2030) sätestatud strateegilised prioriteedid.
Euroopa haridusruumi kujundatakse järk-järgult mitmesuguste algatuste, koostöö ja koosloomise kaudu;
12.
NÕUSTUB, et esimese tsükli järelejäänud perioodiks kuni 2025. aastani on keskse tähtsusega keskendumine rakendamisele nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil strateegilise raamistiku kontekstis, kooskõlas iga tasandi vastavate pädevustega, ning tõhus järelevalve olemasolevates struktuurides, võttes nõuetekohaselt arvesse halduskoormust;
13.
RÕHUTAB, et hariduse ja koolituse valdkonna üleeuroopalise koostöö strateegilises raamistikus (2021–2030) sätestatud viis strateegilist prioriteeti on aluseks tööle ja jätkuvale üleeuroopalisele koostööle hariduse ja koolituse valdkonnas, sealhulgas Euroopa haridusruumi loomiseks.
NÕUSTUB, et käimasolev vahehindamise protsess ja täielik aruanne Euroopa haridusruumi kohta, mille Euroopa Komisjon avaldab 2025. aastal, peaksid keskenduma neile viiele strateegilisele prioriteedile, sealhulgas allpool loetletud konkreetsete valdkondade põhjalikumale analüüsile;
14.
TUNNISTAB, et ELi tasandi eesmärkide järelmeetmed näitavad positiivseid suundumusi seoses mitme pikaajalise näitajaga, nagu suurem osalemine alushariduses ja lapsehoius, haridussüsteemist varakult lahkumise vähendamine ja kolmanda taseme hariduse omandanud noorte suurem osakaal.
Siiski on ilmne, et endiselt on palju probleeme, eelkõige sotsiaal-majandusliku staatuse mõju haridussaavutustele ja õpilaste heaolule.
NÕUSTUB seetõttu, et 2025. aastaks Euroopa haridusruumi loomiseks tuleks erilist tähelepanu pöörata järgmisele: — parandada kõigi võrdseid võimalusi, kaasatust ja edu hariduses ja koolituses ning võtmepädevuste, sealhulgas põhioskuste omandamist, et võimaldada kõigi Euroopa kodanike täielikku isiklikku, sotsiaalset, ühiskondlikku ja erialast arengut; — parandada õpetaja elukutsega seotud tingimusi ja tegeleda õpetajate nappusega; edendada õpetajate kutsealast arengut, liikuvusvõimalusi, töötingimusi ja heaolu kui peamisi tegureid elukutse atraktiivsuse suurendamisel; — kõrvaldada liikuvuse allesjäänud takistused, soodustades samal ajal kaasavat, jätkusuutlikku ja tasakaalustatud liikuvust ELis, sealhulgas automaatse vastastikuse tunnustamise saavutamise kaudu hariduses ja koolituses (3); — edendada elukestvat õpet, sealhulgas täiskasvanuõpet, täiend- ja ümberõpet, pöörates erilist tähelepanu rohe- ja digipöördeks vajalikele oskustele ja pädevustele;
15.
KAALUB strateegilise raamistiku ülevaatamist ja prioriteetsete valdkondade läbivaatamist ning muude vajalike kohanduste tegemist teise tsükli jaoks, mis kestab 2030. aastani; (3) Kooskõlas nõukogu 26. novembri 2018. aasta soovitusega kõrg- ja keskhariduskvalifikatsioonide ning välismaal läbitud õppeperioodide õpiväljundite automaatse vastastikuse tunnustamise edendamise kohta (ELT C 444, 10.12.2018, lk 1).