C 184/94
SV
Europeiska unionens officiella tidning
25.5.2023
incitament till investeringar i digitalisering av elnäten.
Samtidigt måste flexibilitetsmarknader utvecklas för att göra flexibel konsumtion, produktion och prosumtion baserad på digital teknik attraktiv.
1.5 Mer än sex år efter det att paketet om ren energi lades fram spelar både energigemenskaper och kollektiv egenförbrukning fortfarande en biroll i Europas energisystem.
Kommissionen har hittills ignorerat förekomsten av hinder för dessa former av energiproduktion och energiförbrukning.
Européerna måste ges incitament som så småningom övertygar och motiverar dem att digitalisera all sin energirelaterade verksamhet.
I många fall behövs också en tydlig rättslig och administrativ rätt.
EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla motsvarande initiativ, inbegripet direkt stöd som gör att energigemenskaper och kollektiva prosumenter kan utveckla sin fulla potential, varvid dessa former av produktion och konsumtion måste bli en viktig del av systemet, särskilt med hänsyn till försörjningstryggheten.
I annat fall kommer digitala verktyg inte att göra någon skillnad.
1.6 EESK upprepar att med rätt strategi kan en klimatneutral, decentraliserad och digitaliserad energiförsörjningsstruktur ha betydande positiva effekter på sysselsättningen och ekonomin, särskilt de regionala ekonomierna (2).
I den rådande krisen behöver EU en övergripande strategi för energipolitiken där specifika energi- och klimatrelaterade frågor kombineras med målen för politiken för social och regional sammanhållning.
1.7 EESK noterar dock att en politik för förändring bara kan bli framgångsrik om man beaktar de olika sociala dynamiker som verkar under omställningen och tar hänsyn till dem i strategier och åtgärder.
Vi bör stärka de aktiva konsumenternas roll i digitaliseringen samt uppmuntra dem och ge dem rätt att använda så många smarta lösningar som möjligt, eftersom de kan förbättra den inre energimarknadens effektivitet och prestanda, samtidigt som systemansvariga för distributionssystem beaktas för att säkerställa försörjningstryggheten.
Verktygen måste vara användarvänliga och hänsyn måste tas till utsatta grupper och personer med funktionsnedsättning.
Det är därför absolut nödvändigt med en politik för en rättvis omställning och en aktiv politisk hantering av förändringar.
Om den sociala dimensionen försummas i genomförandet riskerar omvandlingen att misslyckas på grund av allmänhetens motstånd.
1.8 När det gäller den framtida utformningen av energisystem och energiinfrastruktur har EESK upprepade gånger betonat att alla konsumenter måste involveras aktivt i utvecklingen av smarta energisystem och att incitament måste införas så att det civila samhället kan delta i energiomställningen.
Att ”[k]oppla samman lokala och regionala innovatörer”, som kommissionen nämner i punkt 7.3, är mycket viktigt.
Kollektiva åtgärder såsom samarbete mellan smarta städer och samhällen kan skapa de bästa och ekonomiskt mest överkomliga lösningar som en region kan behöva.
1.9 EU:s digitala politik och energipolitik visar redan vägen för digitaliseringen av energisektorn, dels för att frågor såsom datainteroperabilitet, försörjningstrygghet och cybersäkerhet, integritet och konsumentskydd inte kan överlåtas helt till marknaden, dels för att de måste genomföras på ett korrekt sätt.
I detta sammanhang påpekar EESK att integritetsintrång och missbruk av data måste förhindras på alla sätt.
Detta omfattar inte bara tekniska försiktighetsåtgärder, utan även ansvar för och övervakning av detta dataområde av statliga myndigheter som står under politisk och demokratisk kontroll.
Samtidigt måste särskild uppmärksamhet ägnas åt att skydda data om kritisk infrastruktur.
1.10 I sitt meddelande uppger kommissionen att det är viktigt att säkerställa att digitaliseringen inte undergräver den ram för konsumentskydd som redan inrättats på den inre marknaden för el.
EESK noterar detta och tillägger att konsumenternas rättigheter måste anpassas och förbättras på energimarknaden.
Konsumenterna får inte missgynnas eller överdebiteras.
De bör dra nytta av digitala verktyg som, om de utvecklas på rätt sätt, kan bidra till att öka konsumentskyddet.
1.11 Viktigt för samtliga initiativ är att konsumenterna har en smart mätare i hemmet.
Detta är fortfarande inte fallet i många medlemsstater, och därför finns det ett akut behov av att intensifiera insatserna för att i större utsträckning införa smarta mätare som en grundläggande förutsättning för de flesta digitala lösningar inom energisektorn, i synnerhet för elförsörjningen och, i mindre utsträckning, för gasförsörjningen.
De medlemsstater som ännu inte fullt ut har infört smarta mätare måste påskynda arbetet och höja sina nationella mål när det gäller denna utbyggnad.
Internationella belägg visar att införandet av smarta mätare går smidigast när nätoperatörerna är ansvariga.
Smarta mätare bör betraktas som en integrerad del av elnätet.
(2)
EUT C 367, 10.10.2018, s. 1.