25.5.2023
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 184/89
7.
Att medborgarna måste vara centrala i energiunionen, ta egenansvar för omställningen av energisystemet, dra nytta av ny teknik för att få billigare energiräkningar och aktivt delta på marknaden, på vilken sårbara konsumenter skyddas.
Rapporten innehåller en beskrivning av de åtgärder som hittills har vidtagits eller som planeras för att genomföra dessa visioner.
EESK beklagar dock att redogörelsen i rapporten inte avser visionerna utan snarare de fem ömsesidigt förstärkande och nära sammanhängande dimensioner som syftar till att öka energitryggheten, hållbarheten och konkurrenskraften.
Denna dubbla uppsättning mål eller visioner, å ena sidan, och dimensioner, å andra sidan, gör det ytterst svårt att följa genomförandet av visionerna, även eftersom t.ex. frågor som rör medborgarnas plats i centrum för energiunionen eller behovet av kompetenshöjning och omskolning av arbetskraften ingår i flera av dimensionerna.
EESK beklagar att detta gör det mycket svårt att följa de framsteg som gjorts i genomförandet av målen i strategin för energiunionen.
1.4 I meddelandet nämns med rätta planen REPowerEU, som EESK har ställt sig bakom.
Planen har gett nya impulser åt och förstärkt den gröna givens och 55 %-paketets instrument genom sitt fokus på diversifiering, besparingar, försörjningstrygghet och påskyndad utveckling av förnybara energikällor.
Den nuvarande klimat- och energikrisen och bristen på säkerhet, stabilitet och förutsägbarhet i försörjningen och priserna innebär emellertid en enorm belastning för EU.
Krisen vore mindre allvarlig om mer riktade åtgärder hade vidtagits tidigare och om t.ex.
EU:s egna mål (bl.a. målen för den europeiska energiunionen) hade tagits på större allvar.
1.5 Enligt rapporten om tillståndet i energiunionen 2022 måste uppskattningsvis 300 miljarder euro i allmänna medel investeras på olika åtgärdsområden för att uppnå ett totalt oberoende av ryska fossila bränslen från och med nu fram till 2030, vilket kommer att ha en betydande inverkan på EU:s totala budget.
Dessutom kommer det att krävas ytterligare privata investeringar, bland annat investeringar från europeiska medborgare.
EESK anser att pengarna måste användas på så vis att de bidrar till att uppnå energiunionens ovannämnda mål.
Dessa utgifter bör inte heller leda till att man drar ner på resurserna till den rättvisa omställningen, till forskning och innovation eller till företag och konsumenter som påverkas av stigande energipriser.
1.6 Denna energiprisstegring utan motstycke, utlöst av Rysslands invasion av Ukraina, medför enorma sociala och ekonomiska konsekvenser och påverkar även själva industri- och produktionsstrukturen i länderna.
EESK understryker att det har saknats en tydlig europeisk samordning under energikrisen och vill som en del av svaret på detta se ett instrument skapas, på grundval av Sure-modellen, i syfte att stödja arbetstagare och företag som har det svårt.
1.7 Den senaste tidens händelser har ökat den potentiella risken för cyberattacker och sabotage mot kritisk infrastruktur, såsom energinätet och kraftverk.
EESK rekommenderar därför att en heltäckande strategi tas fram och antas i syfte att skydda EU mot dessa hot.
1.8 EU-ländernas främsta strategiska målsättning på medellång sikt måste förbli energioberoende – i synnerhet mot bakgrund av händelseutvecklingen kring kriget i Ukraina och med möjliga internationella förvecklingar i åtanke.
Vi tolkar ”strategiskt energioberoende” som ett politiskt koncept till grund för utformandet av EU:s framtida energimarknad, där EU fattar självständiga beslut som garanterar oberoende av energi från otillförlitliga leverantörer.
EESK beklagar att detta inte behandlas grundligt i rapporten, utan förblir höljt i dunkel – fokus sätts enbart på oberoendet av importerad rysk energi.
1.9 För att EU:s mål om strategiskt oberoende ska uppnås uppmanar EESK rådet och kommissionen att utveckla lämpliga instrument genom att bland annat inrätta en fond för europeisk suveränitet, för att främja investeringar i ren inhemsk energiteknik och energiinfrastruktur.
Samtidigt är det mycket viktigt att uppmuntra medlemsstaterna att använda medlen optimalt och effektivt vid utvecklingen av ren energi.
En sådan strategi måste också ge vägledning om hur företag, samhällsinstitutioner, medborgare och energigemenskaper kan motiveras till att investera mer.
De instrument och resurser som står till buds i nuläget förefaller otillräckliga i förhållande till de stora utmaningar som måste bemötas.
EESK ber kommissionen att vara särskilt vaksam på hur nya resurser och försörjningskällor påverkar miljön, samt på nya beroendeförhållanden gentemot tredjeländer.
1.10 EESK föreslår att man på vägen mot energioberoende följer en nedifrån-och-upp-strategi eftersom en sådan gör det lättare att uppnå målen i punkt 1.3.
1.11 Den gröna given har ännu inte försetts med de socialpolitiska åtgärder som gör att omställningen blir rättvis.
Med tanke på att sysselsättnings- och industrisystemen i stor mån kommer att påverkas av omställningsrelaterade processer beklagar EESK att man i rapporten inte tar tillräcklig hänsyn till vikten av heltäckande politiska åtgärder för sysselsättning, kompetens och sociala frågor.
Investeringar i utbildning, omskolning och fortbildning måste anses vara ett socioekonomiskt ansvar.