C 184/84
SV
Europeiska unionens officiella tidning
25.5.2023
1.6 Kommittén uppmanar kommissionen att se till att metoderna bygger på vetenskapliga rön och vägleds av forskarsamhället.
Certifieringssystemet är alldeles för komplicerat och betungande för att främja en omfattande användning av dessa metoder.
Förfarandena förefaller mycket tidskrävande och tekniska och kan minska aktörernas motivation att bedriva sin verksamhet, eftersom de ofta är småskaliga företag med snäva marginaler, även i det bästa scenariot.
1.7 Det krävs en rad olika mätningar av koldioxidupptag för att genomföra övervakning, rapportering och verifiering, inbegripet användning av fjärranalys och satellitbilder.
När det gäller de mätningar som krävs betonar vi att det är viktigt att hålla kostnaderna för övervakning, rapportering och verifiering av koldioxidupptag så låga som möjligt för att säkerställa bred tillgänglighet för certifieringsramen.
1.8 Vi betonar att de potentiella riskerna och sidoeffekterna för stora aktörer (jordbrukare, skogsindustri, byggindustri och träindustri), inbegripet av miljömässig och socioekonomisk karaktär, i samband med förslaget måste utvärderas och hanteras omsorgsfullt innan certifieringsramen integreras i annan politik, såsom den gemensamma jordbrukspolitiken.
1.9 EESK anser att den befintliga gemensamma jordbrukspolitiken inte bör användas för att finansiera kolinlagrande jordbruk eller koldioxidupptag (1).
Även om den gemensamma jordbrukspolitiken må ha en liten roll när det gäller koldioxidupptag är detta instrument utformat för produktion av livsmedel, foder och biomassa, vilket är jordbruks- och skogsbrukssektorns främsta mål.
I detta specifika sammanhang är koldioxidupptag en biprodukt, vilket innebär att ytterligare finansieringskällor bör göras tillgängliga.
1.10 EESK anser att den höga graden av tvetydighet från kommissionens sida kring finansieringen kommer att utgöra ett starkt hinder för potentiella deltagare.
Vi betonar därför att det behövs en viss grad av säkerhet i fråga om finansieringen.
Med tanke på möjligheterna till koldioxidupptag i framtiden rekommenderar EESK att man utarbetar en färdplan för ett gemensamt finansiellt instrument för dessa åtgärder.
2.
Allmänna kommentarer Behovet av att öka koldioxidupptaget för att uppnå nettonollmålen 2.1 I enlighet med Parisavtalet har Europeiska unionen åtagit sig att uppnå nettonollutsläpp av växthusgaser senast 2050 och därefter negativa nettoutsläpp.
Enligt den senaste rapporten från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) räcker det inte att enbart fokusera på utsläppsminskningar för att uppnå detta mål: ”utbyggnaden av koldioxidupptag för att motverka kvarstående utsläpp som är svåra att minska är oundviklig om nettonollutsläpp av koldioxid eller växthusgaser ska kunna uppnås” (2).
2.2 Även om koldioxidupptag inte ersätter de nödvändiga drastiska minskningarna av växthusgasutsläppen kommer de att behöva komplettera insatserna för att minska utsläppen om nettonollutsläpp och negativa nettoutsläpp ska kunna uppnås.
Följaktligen kommer upptaget av koldioxid att behöva ökas avsevärt globalt om man ska kunna kontrollera koncentrationerna av växthusgaser i atmosfären och begränsa den globala uppvärmningen.
EU kommer enligt egna beräkningar att behöva minska sina utsläpp med 85–95 % jämfört med 1990 för att uppnå sina klimatmål, och koldioxidupptag behövs för att överbrygga klyftan.
Flera hundra miljoner ton (Mt) koldioxid måste därför avlägsnas från atmosfären varje år.
2.3
I detta syfte har EU hittills tagit flera initiativ:
— Klimatlagen, där EU:s mål att uppnå klimatneutralitet senast 2050 fastställs. — Förordningen om markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF), vars senaste förslag till ändring föreskriver ett mål om nettoupptag av koldioxid på 310 miljoner ton koldioxidekvivalenter senast 2030 och kolinlagring i mark, skog och träprodukter. — Meddelandet om hållbara kretslopp för kol, som beskriver färdplanen för kolinlagrande jordbruk som bidrag till det föreslagna målet för markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk för 2030, och industriella lösningar som avlägsnar minst 5 miljoner ton till 2030.
I meddelandet aviserades också planer på att utarbeta ett förslag till regelverk för certifiering för koldioxidupptag.
(1) (2)
EUT C 323, 26.8.2022, s. 95.
IPCC WGIII SPM, 2022.