25.5.2023
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 184/47
2.7 I rapporten beaktas inte tillräckligt att den digitala klyftan mellan EU:s regioner äventyrar målen för den gröna och den digitala omställningen.
I nästa strategiska rapport måste man ta hänsyn till dessa klyftor, de eventuella konsekvenserna ur ett socialt perspektiv samt de möjligheter som finns.
2.8 Kommittén är medveten om att digital teknik kan ha en positiv inverkan på att klimatmålen uppnås, inte minst genom att stärka energitryggheten, och att den gröna omställningen också har potential att omvandla den digitala sektorn och ekonomin.
I detta avseende välkomnar EESK de många hänvisningarna till behovet av investeringar i teknik och av lämplig politik för att uppnå målen, och ser också positivt på att behovet av att anta cybersäkerhetsåtgärder för att skydda strategisk teknik lyfts fram.
2.9 I den strategiska framsynsrapporten 2022 framhålls vid flera tillfällen frågan om de energibehov som digitaliseringen ger upphov till och den förbrukning som genereras av driften av nät, system och enheter, som uppvägs av ökad effektivitet och hållbarhet i de processer som de tillämpas på (jordbruk, logistik, datormoln osv.).
Hänvisningarna till behovet av att förbättra energieffektiviteten och se till att Europa åter intar en mer central plats i den cirkulära ekonomin i sektorn (från tillgång till råvaror till hantering av elektroniskt avfall och utveckling av avancerad digital teknik) verkar vara lägliga.
2.10 Den digitala omställningens fördelar i fråga om hållbarhet och energibesparingar (dematerialisering och ”utbyte”) bör dock nämnas mer uttryckligen i syfte att bidra till att stärka medborgarnas och beslutsfattarnas anslutning till värdet och effekterna av dessa djupgående omvandlingsprocesser.
2.11 Bland de förändringar som är förknippade med digitaliseringen finns ingen hänvisning till kryptovalutor och digitala valutor.
Deras ökande spridning är nämligen direkt kopplad till att digitaliseringen är allestädes närvarande och till utvecklingen av blockkedjeteknik, vars flöden överstiger staternas regleringskapacitet, vilket ger stort manöverutrymme åt den illegala ekonomin.
EESK framhåller därför behovet av att i den strategiska framsynsrapporten avsätta utrymme för tolkning och analys av användningen av kryptovalutor och digitala valutor, och uppmanar kommissionen att anta och genomföra ett gemensamt regelverk i linje med G20-gruppens slutsatser.
2.12 EESK välkomnar att ett särskilt avsnitt i framsynsrapporten ägnas åt jordbruket, eftersom man här, till skillnad från många andra områden, sätter EU-politikens roll och EU-åtgärdernas centrala ställning när det gäller att bestämma den framtida utvecklingen i centrum för framsynen.
I rapporten anges i detta fall de åtgärder som EU ska vidta för att förhindra en riskfylld tillbakagång, i motsats till vad som i allmänhet är fallet på de andra analyserade områdena.
2.13 EU:s livsmedelssystem bör bli mer diversifierade.
Arbetskraften inom jordbruket bör stärkas, särskilt genom att man lockar unga människor och säkerställer anständiga arbetsvillkor och löner.
Handelspolitiken bör vara anpassad till EU:s standarder för hållbara livsmedel och konkurrenskraft.
Man bör också ta itu med koncentrationen i livsmedelskedjorna och det finansiella ägandet, liksom marknadstransparens, med målet att säkerställa att framtida kriser inte förvärras av överdriven råvaruspekulation.
2.14 EESK vill betona att tillgång till råvaror av avgörande betydelse i det nuvarande geopolitiska sammanhanget inte bara är mycket viktigt för att målen för den gröna och den digitala omställningen ska kunna uppnås, utan framför allt för att man ska kunna upprätthålla och stärka det europeiska industrisystemet samt för den sociala, ekonomiska och sysselsättningsmässiga resiliensen.
I detta avseende föreslår EESK att kommissionen genomför en mer detaljerad ingående analys (även ur geopolitisk synvinkel) med hjälp av lämpliga analys- och prognosverktyg.
2.15 EESK påpekar att vatten och vattenresurser, som nämns vid flera tillfällen i rapporten, inte bara utgör ett problem utan också en möjlighet, särskilt när det gäller förbättrad vatteneffektivitet, resursförvaltning och kampanjer för att öka medvetenheten om en ansvarsfull konsumtion.
I synnerhet den blå ekonomin spelar en betydande roll och har en allt större potential för EU:s ekonomi och för världsekonomin när det gäller att skapa arbetstillfällen och förbättra människors välbefinnande och hälsa.
EESK anser att man i största möjliga utsträckning bör ta vara på dessa möjligheter – som omfattar ett brett spektrum av både traditionella och framväxande sektorer och verksamheter – samtidigt som man minimerar de negativa effekterna på klimatet, den biologiska mångfalden och miljön.
2.16 Kommittén uppmanar kommissionen att i den dubbla omställningen ta större hänsyn till möjliga förändringar i scenariot till följd av kriget i Ukraina, särskilt när det gäller försörjningen med energi och råvaror av avgörande betydelse.