25.5.2023
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 184/25
1.6 Användningen av trä inom byggsektorn stärker synen på trä som ett jordbävningssäkert material, vilket visats i flera fall såsom vid jordbävningen i Alaska 1964.
EESK anser att människor som bor i jordbävningsutsatta områden bör uppmuntras att använda trä som byggmaterial.
2.
Allmänna kommentarer 2.1 Detta yttrande kompletterar de allmänna kommentarerna i yttrande TEN/794 ”Träbyggnation för minskade koldioxidutsläpp inom byggsektorn”.
2.2 Byggsektorn bidrar i hög grad till utsläppen av växthusgaser och utgör således en viktig faktor när det gäller klimatskador.
Utsläppen uppstår främst när fossila bränslen används vid produktion av värme och el i byggnader och vid produktion av byggmaterial.
Det finns ett stort behov av att vidta åtgärder för att minska byggsektorns utsläpp av växthusgaser, t.ex. genom att använda förnybar energi, förbättra byggnaders energiprestanda och använda hållbara byggmaterial (3).
2.3 EESK belyser att behovet av ett hållbart skogsbruk vid produktion av träråvara måste betonas för att betydelsen av hållbart producerat trä som byggmaterial inom byggindustrin ska öka.
Med hållbart skogsbruk avses att skogar förvaltas och brukas så att de är miljömässigt, ekonomiskt och socialt hållbara.
Det innebär att skogarna bevaras för både nuvarande och framtida generationer och att naturresurserna används på ett ansvarsfullt sätt.
En viktig aspekt av hållbart skogsbruk är att bevara skogens biologiska mångfald och ekosystemtjänster.
Det är också viktigt att minska skogarnas sårbarhet för naturliga störningar såsom skogsbränder och insektsangrepp.
2.4 I tekniskt hänseende förbrukas vid träbyggnation betydligt mindre så kallad inbäddad energi än i fråga om andra byggmaterial såsom betong.
Inbäddad energi är den energi som är nödvändig för att producera, transportera, lagra och återvinna produkter.
När den inbäddade energin minskar betyder det att mindre energi förbrukas i dessa processer, vilket leder till minskade koldioxidutsläpp och en mer hållbar energiförbrukning.
En minskad mängd inbäddad energi kan också bidra till att förbättra företagens konkurrenskraft.
2.5 EESK noterar att utvecklingen av träbyggnation kan hämmas av lagstiftning som begränsar användningen av trä som byggmaterial eller föreskriver vissa regler och standarder som är svåra eller dyra att tillämpa inom träbyggnation.
Ett exempel på detta är att en högsta byggnadshöjd för byggnader i trä har fastställts i vissa länder.
Detta kan begränsa möjligheterna för träbyggnation och hämma utvecklingen av innovativa byggnader av trä.
Vad gäller brandskyddet för byggnader är det oacceptabelt att trä omfattas av andra prestandaregler än annat material.
EESK förespråkar att bestämmelserna harmoniseras på EU-nivå, oberoende av material.
2.6 Träbyggnation kan ge ett viktigt bidrag till en mer cirkulär ekonomi och i synnerhet till målet om en mer biobaserad ekonomi, i enlighet med vad som har fastslagits inom relevant EU-politik.
Tillämpningsområdena för och materialegenskaperna hos trä och träbaserade produkter måste utvecklas ytterligare i detta avseende.
Framför allt träprodukternas återvinningsbarhet spelar en viktig roll i samband med detta.
Dessutom kommer trä i kombination med andra material att växa i betydelse.
Ett samordnat europeiskt stöd i syfte att främja forskningssamarbeten om materialegenskaper och kompositmaterial kan spela en viktig roll och stimulera innovation i detta sammanhang.
2.7 Omställningen av våra industrier till industri 5.0 bygger på en social grund men är även i högsta grad av teknisk art.
Digitalisering (byggnadsinformationsmodellering), robotisering och användning av maskininlärning (artificiell intelligens) kommer att förändra hela värdekedjan, från skogsbruket till bygget, underhållet och återvinningen.
För detta krävs en rättslig ram med allmänna produktkrav, krav på byggprodukter och standardisering.
Dessa måste samordnas för träbyggnation.
Enligt de sociala målsättningar som har utarbetats för industri 5.0 bör teknisk utveckling och koncept om arbetsorganisation utgå från en människocentrerad syn vid utformningen av tekniken.
Redan i den första fasen av den tekniska utvecklingen kommer det att vara viktigt att systematiskt beakta potentiella positiva eller negativa följder för en hälsosam arbets- och boendemiljö.
(3)
Se ”Kreislaufwirtschaft für die Dekarbonisierung des EU-Bausektors – Modellierung ausgewählter Stoffströme und Treibhausga­ semissionen”.
Meta Thurid Lotz, Andrea Herbst, Matthias Rehfeldt.