25.5.2023
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 184/15
3.3 Även om ungdomars roll i att bygga upp en mer hållbar, inkluderande och grönare värld erkänns i allt högre grad, och trots att ett år har tillägnats dem, står det klart att ungdomar i själva verket fortfarande tycker att det är svårt att delta aktivt i beslutande organ.
3.4 Under de senaste åren har vi trots en hög grad av ungdomsaktivism i klimatfrågor också bevittnat ett ökande missnöje med och ett minskat förtroende för politiska institutioner bland ungdomar.
Det leder till att ungdomars aktiva engagemang i politiska partier minskar och att deras deltagande sjunker i politiska val, både som väljare och som kandidater.
Detta utgör ett hot mot det demokratiska systemet och ett hinder för utarbetandet av framåtblickande politik, inte minst den politik som behövs för att möta utmaningarna i samband med klimatomställningen och som kan bemöta olika hjärtefrågor och behov.
I detta avseende anser EESK att man måste prioritera att främja ungdomars deltagande i politiken och i andra beslutsprocesser och att alla alternativ bör undersökas så att detta blir genomförbart och effektivt på alla nivåer.
3.5 Som utgångspunkt är det viktigt att kartlägga och överbrygga de sociala, ekonomiska och kulturella hinder som står i vägen för ungdomars fulla deltagande, och som eventuellt kan härledas till bristande medvetenhet eller svårigheter att få tillgång till information om mekanismer för ungdomars deltagande och representation.
Ytterligare en aspekt som bör betonas är att ungdomar i dag ofta engagerar sig och för dialog på nya informella sätt, ofta med hjälp av teknik och sociala medier, och detta bör man ta vederbörlig hänsyn till eftersom hela generationer kan mobiliseras.
3.6 Hållbarhet är en viktig del av ungdomars syn på världen och färgar deras beslut, om än med en stor dos pragmatism.
Ungdomsorganisationer företräder miljontals unga människors intressen och hjärtefrågor i Europa, och kan därför spela en viktig roll för att se till att den yngre generationen inte bara har en röst i institutionerna och i det civila samhället, utan också kan ge ett meningsfullt och välavvägt bidrag till beslutsprocessen på lokal, regional, nationell och europeisk nivå (1).
3.7 Av dessa skäl betonar EESK vikten av att skapa möjligheter så att alla de mest representativa ungdoms­ organisationerna, till att börja med de som företräder de mest utsatta ungdomarna och dem som bor i randområden och på landsbygden, kan delta i beslutsprocessen och i att utarbeta nya förslag på hållbarhetsområdet.
3.8 Ungdomsorganisationer kan fylla många funktioner och spela en avgörande roll när det gäller att sprida och genomföra miljö- och hållbarhetsrelaterade projekt.
Därför uppmanar EESK EU-institutionerna att ge dessa sammanslut­ ningar ett strukturellt ekonomiskt stöd i form av lämpliga och specifika resurser.
På så vis ges ungdomsorganisationer rätt förutsättningar för att säkerställa och utveckla ungdomars deltagande i den gröna omställningen.
3.9 Enbart deltagande räcker dock inte.
I all offentlig politik måste inverkan på ungdomar och deras förväntningar beaktas, inbegripet kommande generationers förväntningar.
Därför måste bedömningar göras före, under och efter genomförandet av alla investeringar, inklusive investeringar inom ramen för den gröna omställningen, så att man med hjälp av indikatorer med säkerhet kan fastställa vilka ekonomiska, politiska och sociala konsekvenser investeringarna får för de yngre generationerna.
3.10 EESK uppmuntrar EU-institutionerna och medlemsstaterna att genomföra åtgärder och mekanismer som säkerställer att ungdomsperspektivet beaktas inom alla politikområden, samtidigt som man genom ett fullt anammande av EU:s ungdomstest (2) skapar utrymme för ungdomar att inkomma med konsekventa och kompetensbaserade bidrag avseende de utmaningar de står inför.
3.11 Det som krävs både för vår planet och för att medlemsstaterna ska kunna vidareutvecklas är att stärka ungdomars egenmakt på fyra områden: deltagande i förändringsprocesser, möjlighet att spela en aktiv roll genom att i individuella och kollektiva beslut utöva ansvar, förbättrad kunskap om de omvandlingar som sker och de oundvikliga följderna av den gröna och den digitala omställningen samt utveckling av färdigheter för att kunna agera på ett kvalificerat vis.
4.
Den gröna omställningen – utbildning och arbetsmarknad 4.1 2023 har utropats till Europaåret för kompetens.
EESK anser att det är av avgörande betydelse att de initiativ och politiska åtgärder som ska antas i detta sammanhang kopplas till den gröna omställningen, hållbar utveckling och de utmaningar som ungdomar står inför i denna snabbt föränderliga värld.
(1) (2)
EESK:s yttrande ”Mot ett strukturerat ungdomsengagemang för klimat och hållbarhet i EU:s beslutsprocess” (EUT C 429, 11.12.2020, s. 44).
EESK:s yttrande ”EU:s ungdomstest” (EUT C 486, 21.12.2022, s. 46).