C 184/112
SV
Europeiska unionens officiella tidning
25.5.2023
3.12 När det gäller gödselmedel anser EESK att nödåtgärder bör vidtas omedelbart, men att åtgärder på längre sikt också bör vidtas för att optimera det europeiska jordbrukets beroende av importerade mineralgödselmedel och samtidigt minska miljöavtrycket från gödslingen av grödor i Europa.
Dessa bör syfta till att i) optimera den sammantagna användningen av gödselmedel genom att öka växtnäringseffektiviteten, vilket skulle leda till lägre förluster, ii) delvis ersätta konstgödsel med en högre användning av återvunnen stallgödsel och annat avfall från livsmedelskedjan, och iii) förbättra Europas självförsörjning vad gäller gödselmedelsproduktion.
EESK understryker att jordbruket befinner sig i en övergångsfas och kommer att fortsätta att förbättras med hjälp av agroekologi och bevarande jordbruk.
3.13 Det är nödvändigt att förbättra växtnäringseffektiviteten för att minska gödselmedelsförbrukningen samt näringsförlusterna till vatten och luft.
Detta bör göra det möjligt att minska användningen av gödselmedel utan att påverka produktionsvolymen.
Detta kan uppnås genom förbättrade gödslingsmetoder, inbegripet användning av täckgrödor, val av gödselmedel (företräde för kvävetyper såsom nitratbaserade och användning av ureas-/nitrifikationshämmare), användning av biostimulanter samt precisionsjordbruk som möjliggör optimerad användning (uppdelad användning, balansberäkning, jord- och växtanalys, växtsensorer, verktyg för beslutsstöd).
3.14 Växtförädling är också avgörande för näringseffektiviteten, eftersom förbättrade sorter kan ta upp mindre näringsämnen, särskilt kväve, för samma skördade mängd.
I detta avseende anser EESK att innovativa tekniker och utsäden bör utvecklas för att det alltid ska finnas lösningar för jordbrukare som ställs inför begränsningar av befintliga verktyg (8).
3.15 Att ersätta näringskrävande grödor såsom spannmål, raps och sockerbetor med växter med lägre näringsbehov som solrosor (9) och baljväxter är en trend som jordbrukarna naturligt har anammat sedan 2021–2022 (10).
Detta bör dock övervägas med försiktighet i en offentligpolitisk ram, eftersom en sådan åtgärd, med tanke på respektive avkastning i torrsubstans och proteinbidrag per hektar, skulle kunna störa jordbruksmarknaderna och äventyra livsmedelstryggheten.
3.16 Att delvis ersätta mineralgödselmedel med organiska gödselmedel som återvunnits från stallgödsel och annat organiskt avfall är också ett relevant mål på medellång sikt i EU (11).
Detta kommer att gynna marken (högre organiskt innehåll) och klimatet (lägre utsläpp från tillverkning av syntetiska kvävegödselmedel) samt minska importberoendet.
Potentialen hos stallgödsel bör dock inte överskattas, eftersom merparten av den redan återvinns, de tillgängliga resurserna är geografiskt begränsade (regioner med strukturellt överskott av gödsel) och det medför betydande kostnader för mobilisering, bearbetning och transport.
Näringsämnen från mänsklig avföring sprids oftast inte ut över jordbruksmark, trots att de potentiellt rymmer 2 miljarder kg kväve (12).
Kommissionen bör också uppmuntra utvecklingen av metoder för återvinning av näringsämnen från alger och avloppsslam och säker användning inom jordbruket.
3.17 När det gäller kvävegödselmedel är främjandet av alternativa, icke-fossila metoder för ammoniakproduktion ett mycket relevant långsiktigt mål, eftersom detta skulle minska EU:s gasberoende och dess koldioxidavtryck.
Förnybar vätgas som produceras genom vattenelektrolys (i sin tur från förnybar el) befinner sig i pilotfasen inom industrin, medan metanisering av biprodukter från jordbruket och organiskt avfall kan producera både biometan för ammoniakproduktion och en rötrest som kan användas som organiskt gödselmedel.
Trots det för närvarande höga marknadspriset för fossilbaserad ammoniak är dock förnybara alternativ långt ifrån konkurrenskraftiga, och det kommer att krävas tid, teknisk mognad och eventuellt betydande offentliga subventioner innan de når den industriella fasen.
3.18 EESK välkomnar tillkännagivandet av en ny observationsgrupp för gödselmedelsmarknaderna, som ska inrättas under 2023, och anordnandet av samråd med berörda parter beträffande gödselmedel inom ramen för expertgruppen för den europeiska mekanismen för beredskap och insatser vid livsmedelsförsörjningskriser.
EESK anser också att en betydande grad av öppenhet på EU:s gödselmedelsmarknad endast kan garanteras genom att man regelbundet offentliggör representativa inhemska marknadspriser för en rad N-, P- och K-gödselmedel samt tar fram offentlig statistik om förbrukningen av gödselmedel.
(8) (9) (10) (11) (12)
EUT C 194, 12.5.2022, s. 72.
Den solrosbesådda arealen i EU ökade med 750 000 hektar medan spannmålsytan minskade i samma omfattning under 2022.
EUT C 75, 28.2.2023, s. 88.
https://www.eesc.europa.eu/sv/our-work/opinions-information-reports/information-reports/benefits-extensive-livestock-farmingand-organic-fertilizers-context-european-green-deal-egd-ir-information-report.
Det uppskattas att varje människa utsöndrar mer än 4 kg kväve per år via sin urin (Viskari et al., 2018 – https://www.frontiersin.org/ articles/10.3389/fsufs.2018.00032/full).