C 184/110
SV
Europeiska unionens officiella tidning
25.5.2023
2.
Inledning och bakgrund 2.1 Gödselmedel framställs av tre näringsämnen som är viktiga för växternas tillväxt, nämligen kväve (N), fosfor (P) och kalium (K).
2.2 Gödselmedel är en viktig insatsvara i merparten av den samtida jordbruksproduktionen.
Dess tillgänglighet, till överkomligt pris, spelar en viktig roll för livsmedelstryggheten.
Sedan början av 2021 råder en global kris beträffande mineralgödselmedel, som inledningsvis berodde på en kraftigt ökad efterfrågan till följd av återhämtningen efter covid-19-pandemin och som förvärrats ytterligare efter Rysslands invasion av Ukraina till följd av att leveranserna begränsats från Ryssland, Belarus och Ukraina, som är tre stora globala leverantörer av gödselmedel.
2.3 Gödselmedelskrisen har varit särskilt akut i Europa eftersom i) EU är en stor nettoimportör av gödselmedel, ii) EU:s gödselmarknad för kväve och fosfor skyddas av importtullar som driver upp de inhemska priserna över de globala priserna, iii) EU:s import av gödselmedel från Ryssland, Belarus och Ukraina, som tidigare stod för 43 % av EU:s import, har minskat avsevärt sedan mars 2022, trots att EU officiellt inte har något förbud mot import av livsmedel och gödselmedel från Ryssland.
2.4 Priserna på inhemska gödselmedel har stigit till rekordnivåer (en tredubbling för mineraliskt kväve i november 2022 jämfört med januari 2021).
Tillsammans med begränsad tillgång och försenade inköp ledde detta till en betydande minskning av användningen av gödselmedel i EU för skörden 2022 (1) och en eventuell brist i flera medlemsstater under våren 2023, vilket kan påverka skörden 2023.
2.5 Detta sker mot bakgrund av den europeiska gröna given och från jord till bord-strategin (2), som kommissionen offentliggjorde i maj 2020 och som omfattar de föreslagna EU-omfattande målen att ”minska näringsförlusterna med minst 50 % och samtidigt se till att markens bördighet inte försämras, vilket kommer att minska användningen av gödselmedel med minst 20 % fram till 2030”.
3.
Allmänna kommentarer 3.1 EESK betonar att lättillgängliga gödselmedel till överkomliga priser är avgörande för jordbruksproduktionen och livsmedelstryggheten i Europa och globalt.
Brist på gödselmedel och alltför höga priser leder till lägre skördar, äventyrar livsmedelsproduktionen och bidrar till livsmedelsprisinflationen till nackdel för EU-medborgarna och hela jordens befolkning.
3.2 Den rådande krisen på gödselmedelsmarknaderna utgör ett särskilt hot i låginkomstländer, som är hårt drabbade av osäker livsmedelsförsörjning.
Den utgör också ett hot i Europa, där sårbara grupper redan har svårt att ha råd med livsmedel och där gödselmedelskrisen kan leda till minskade skördar och därmed påverka den globala livsmedelstryggheten, eftersom EU är en stor producent och exportör av spannmål.
3.3 EESK anser att den globala bristen på gödselmedel inte bara beror på det höga priset på naturgas, utan också på en obalans mellan tillgång och efterfrågan och logistiska begränsningar.
I EU förvärras detta ytterligare av kontinentens stora beroende av importerat mineralgödselmedel, EU:s importtullar och kriget i Ukraina.
Inhemska nödåtgärder 3.4 Trots de höga priserna på gödselmedel förefaller kostnadskonkurrenskraften hos flera EU-tillverkare av kvävegödselmedel ha påverkats av det extremt höga priset på naturgas i Europa, som är sju gånger högre än i USA jämfört med tre gånger högre 2021.
Förutom prioriterad tillgång till naturgas i händelse av gasransonering kunde ett särskilt stöd till EU:s kväveindustri vara användbart från fall till fall, i syfte att maximera användningen av befintlig produktionskapacitet, vilket möjliggörs genom EU:s ändrade tillfälliga krisram för statligt stöd.
I detta avseende behövs det ekonomiska och sociala villkor för att undvika oförutsedda effekter, med tanke på att vissa gödselmedelstillverkare ökade sina vinster i kölvattnet av gödselmedelskrisen.
(1) (2)
Enligt kommissionen bidrog en kombination av torka och höga priser på gödselmedel, som ledde till lägre givor av i synnerhet fosfor och K, till lägre avkastning och till att spannmålsskörden i EU år 2022 var 8 % lägre än år 2021.
Källa: utsikter på kort sikt för jordbruksmarknaderna, Europeiska kommissionen, 5.10.2022.
COM(2020) 381 final, 20.5.2020.